1 research outputs found
SzámĂtĂłgĂ©pes tomográfia Ă©s hasűrinyomás-mĂ©rĂ©s alkalmazása az Ăłriás medián hegsĂ©rvek kezelĂ©sĂ©ben = Application of computed tomography and abdominal pressure measurement in the treatment of giant incisional hernias
Absztrakt:
BevezetĂ©s: Az Ăłriás hasfali defektusok kezelĂ©se kihĂvást jelent
a sebészek számára. CT-vizsgálattal meghatározható a sérvzsák és a hasüreg
tĂ©rfogata közötti arány, megállapĂtva a tĂ©raránytalanság mĂ©rtĂ©kĂ©t, amely a műtĂ©t
utáni hasűri nyomás mértékének kifejezője lehet. Célkitűzés: A
posztoperatĂv Ăłriás hasfali defektusok kivizsgálásában alkalmazott CT-vizsgálat
jelentőségének alátámasztása, a rekonstrukciós módszer hatékonyságának elemzése
a hasűrinyomás-mĂ©rĂ©ssel. MĂłdszer: ProspektĂv kutatást vĂ©gzĂĽnk
klinikánkon, vizsgálva az óriás hegsérvvel kezelt betegeinket, akiknél műtét
előtt hasi CT-vizsgálat készül. A hasfal rekonstrukciója feszülésmentesen,
retromuscularisan elhelyezett Prolene hálĂłval Ă©s sĂ©rvzsákbĂłl kĂ©szĂtett
peritoneumlebenyekkel történik. Műtét alatt és műtét után hasűri nyomást mérünk,
posztoperatĂvan 2, 4, 6 hĂłnap után telefonon keresztĂĽl követjĂĽk betegeinket.
Eredmények: Elért eredményeinket három eset kapcsán
mutatjuk be. 1. eset: A 48 éves nőbetegnél óriás kiújult hegsérv, több
társbetegség állt fenn. Testtömegindexe 43,6, a hasfali defektus átmérője 155
mm, a hegsérv térfogata 1536,63 cm3 volt. A műtét utáni 7. napon
hazabocsátottuk. 2. eset: Az 51 éves férfi betegnél multilocularis óriás hegsérv
keletkezett, testtömegindexe 26,85 volt. A két hasfali defektus átmérője 123 mm
és 105 mm, térfogatuk együttes értéke 406,41 cm3 volt. A műtét utáni
5. napon a beteget elbocsátottuk. 3. eset: A 67 éves férfi beteg testtömegindexe
23,7, a hasfali defektus mérete 100 mm, térfogata 258,10 cm3 volt. A
beteget a műtét utáni 4. napon elbocsátottuk. Következtetés: A
preoperatĂv CT-vizsgálat adatai fontosak az alkalmazott műtĂ©ti technika
megválasztásában. A sérvzsák és a háló együttes alkalmazása az óriás hegsérvek
rekonstrukciĂłjában olcsĂł Ă©s feszĂĽlĂ©smentes műtĂ©ti technikát biztosĂt a fokozott
rizikóval rendelkező betegek esetében. A technika rövid távú hatékonyságának
elemzésére a húgyhólyagon keresztül mért hasűri nyomás a választandó módszer.
Orv Hetil. 2020; 161(9): 347–353.
|
Abstract:
Introduction: Giant abdominal wall defects represent a major
challenge for surgeons. CT scan can determine the ratio between the volume of
the hernia sac and the abdominal cavity, determining the extent of the
disproportion, which is related to the postoperative abdominal pressure value.
Aim: Confirmation of the significance of CT examination in
postoperative giant abdominal wall defects, effectiveness analysis of the
reconstruction method by abdominal pressure measurement.
Method: A prospective study is conducted on patients with
giant incisional hernias, with preoperatively performed abdominal CT scan.
Tension-free abdominal wall reconstruction is realized with retromuscular
Prolene mesh and hernial sac. Abdominal pressure is measured during and after
surgery. Patients’ follow-up is performed through phone after 2–4–6 months.
Results: We present our results through three cases. First
case: 48-year-old woman presented a giant recurrent incisional hernia and
multiple comorbidities. Maximum defect diameter was: 155 mm, hernia volume:
1536.63 cm3, BMI = 43.6. The patient was discharged after seven days.
Second case: 51-year-old male patient presented with multilocular giant
incisional hernia, BMI = 26,85. Maximum diameter of the two wall defects were
123 mm and 105 mm, their total volume: 406.41cm3. The patient was
discharged after five days. Third case: A 67-year-old male patient presented
with giant incisional hernia. The abdominal defect size was 100/100 mm (LL/CC),
volume: 258.10 cm3, BMI = 23.7. The patient was discharged after four
days. Conclusion: The proper surgical technique can be
established based on the preoperative CT scan. Abdominal wall reconstruction
with retromuscular Prolene mesh and hernial sac provides a cheap, reliable,
tension-free technique. The technique’s short-term efficacy can be determined by
abdominal pressure measuring through the bladder. Orv Hetil. 2020; 161(9):
347–353