18 research outputs found
Вплив термомеханічних режимів обробки на якісні характеристики стержня із сталі 30хгс та його технологічність
The influence of thermomechanical treatment of wire rod from 30KhGSA grade steel on its qualitative characteristics and manufacturability on a hardware distribution has been investigated. It is shown that in order to ensure a seamless process of drawing the surfacing wire, it is advisable to ensure that the metal is exposed for at least 2 days after acid scaling is removed from the wire rod surface.Исследовано влияние режимов термомеханической обработки катанки из стали марки 30ХГСА на ее качественные характеристики и технологичность на метизном переделе. Показано, что для обеспечения безобрывного процесса волочения наплавочной проволоки целесообразно обеспечить выдержку металла в течение не менее 2 суток после кислотного удаления окалины с поверхности катанки.Досліджено вплив режимів термомеханічної обробки катанки зі сталі марки 30ХГСА на її якісні характеристики та технологічність на кордовому переділі. Показано, що для забезпечення безобривного процесу волочіння наплавочной дроту доцільно забезпечити витримку металу протягом не менше 2 діб після кислотного видалення окалини з поверхні катанки
Особливості виробництва та переробки катанки підвищеної деформованості з легованих сталей зварювального призначення.
Приведены краткие результаты исследований, проведенных в условиях ОАО «Молдавский металлургический завод», по разработке научно обоснованных технологических решений, позволивших повысить качественные характеристики катанки из легированных сталей сварочного назначения, обеспечивающие высокую технологичность при переработке на метизном переделе.Наведено короткі результати досліджень, проведених в умовах ВАТ «Молдавський металургійний завод», з розробки науково обґрунтованих технологічних рішень, що дозволили підвищити якісні характеристики катанки з легованих сталей зварювального призначення, що забезпечують високу технологічність при переробці на метизному переділі
Особливості впливу параметрів післядеформаційної термічної обробки та хімічного складу сталі на формування величини дійсного зерна
Problem statement. Ingots and continuous cast billets are hot deformed when the steel is in the austenitic state. The temperature range of steel deformation in industrial conditions is quite diverse (1 080…1 200 °C). For each steel the heating temperature is determined taking into account its chemical composition and propensity to grow austenitic grains. Plastic deformation of metals and alloys in the austenitic state is accompanied by two competing processes: an increase of the density of dislocations, which causes the hardening, and rebuilding of the microstructure and substructure (dynamic softening). In the intervals between reductions the steel partially restores its structure, therefore the formation of the final microstructure is the result of the total number of reductions at different temperatures and pauses between them, that is, it depends on static and dynamic processes. Purpose. To establish the peculiarities of the influence of the parameters of post-deformation heat treatment and the chemical composition of carbon steel on the formation of the size of pearlite grains in the structure of rolled products. Results. The established specific features of the influence of post- deformation heat treatment parameters and chemical composition indicate that when the air cooling temperature is decreased for high carbon steel C82DV, along with dispersion hardening, grain-boundary hardening can develop, which is caused not only by the release of carbides or nitrides, but also by slowing down the recrystallization processes. At the same time, when steel C82DCr is doping with chromium in an amount up to 0.27 %, hardening occurs due to the solid-solution mechanism (carbides and chromium nitrides are not detected). It is shown that the study of the features of the formation of the grain structure and mechanical properties of high carbon steels, including those doped with carbide-forming elements (vanadium and / or chromium), should be carried out from temperatures of at least 1 040 °C, at which the barrier mechanism does not significantly affect the migration of austenite grain boundaries and the formation of austenite structure before the start of continuous air cooling of wire rod.Постановка проблемы. Слитки и непрерывнолитые заготовки подвергают горячей деформации, когда сталь находится в аустенитном состоянии. Интервал температур деформации сталей в промышленных условиях достаточно разнообразный (1 080…1 200 °С). Для каждой стали температура нагрева определяется с учетом её химического состава и склонности к росту аустенитных зерен. Пластическое деформирование металлов и сплавов в аустенитном состоянии сопровождается двумя конкурирующими процессами: увеличением плотности дислокаций, что вызывает упрочнение, и перестраиванием микроструктуры и субструктуры (динамическое разупрочнение). В промежутках между обжатиями сталь частично восстанавливает свою структуру, поэтому формирование окончательной микроструктуры является результатом общего количества обжатий при различных температурах и пауз между ними, то есть зависит от статических и динамических процессов. Цель исследования. Установить особенности влияния параметров последеформационной термической обработки и химического состава углеродистой стали на формирование размера перлитных зерен в структуре бунтового проката. Результаты. Установленные особенности влияния параметров последеформационной термической обработки и химического состава свидетельствуют о том, что при снижении температуры начала воздушного охлаждения в высокоуглеродистой стали С82DV наряду с дисперсионным упрочнением может развиваться зернограничное упрочнение, что обусловлено не только выделением карбидов или нитридов, но и замедлением процессов рекристаллизации. В то же время при легировании стали C82DCr хромом в количестве до 0,27 % упрочнение происходит за счет твёрдорастворного механизма (карбиды и нитриды хрома не обнаружены). Показано, что исследование особенностей формирования зеренной структуры и механических свойств высокоуглеродистых сталей, в том числе легированных карбидообразующими элементами (ванадий и/или хром), следует проводить от температур не ниже 1 040 °С, при которых барьерный механизм не оказывает существенного влияния на миграцию границ аустенитных зерен и формирование структуры аустенита перед началом непрерывного воздушного охлаждения бунтового проката.Постановка проблеми. Злитки та безперервнолиті заготовки піддають гарячій деформації, коли сталь перебуває в аустенітному стані. Інтервал температур деформації сталей у промислових умовах достатньо різноманітний (1 080…1 200 °С). Для кожної сталі температура нагріву визначається з урахуванням її хімічного складу і схильності до росту аустенітних зерен. Пластичне деформування металів і сплавів в аустенітному стані супроводжується двома конкуруючими процесами: збільшенням щільності дислокацій, що викликає зміцнення, та перебудовою мікроструктури і субструктури (динамічне знеміцнення). У проміжках між обтисненнями сталь частково відновлює свою структуру, тому формування остаточної мікроструктури постає результатом загальної кількості обтиснень за різних температур і пауз між ними, тобто залежить від статичних і динамічних процесів. Мета дослідження − встановити особливості впливу параметрів післядеформаційної термічної обробки та хімічного складу вуглецевої сталі на формування розміру перлітних зерен у структурі бунтового прокату. Результати. Встановлені особливості впливу параметрів післядеформаційної термічної обробки та хімічного складу свідчать про те, що у разі зниження температури початку повітряного охолодження у високовуглецевій сталі С82DV поряд із дисперсійним зміцненням можливий розвиток зернограничного зміцнення, що зумовлено не тільки виділенням карбідів або нітридів, а й уповільненням процесів рекристалізації. В той же час у разі легування сталі C82DCr хромом у кількості до 0,27 % зміцнення відбувається за рахунок твердорозчинного механізму (карбіди і нітриди хрому не виявлені). Показано, що дослідження особливостей формування структури й механічних властивостей високовуглецевих сталей, в тому числі легованих карбідотвірними елементами (ванадій і/або хром), слід проводити від температур не менше 1 040 °С, за яких бар’єрний механізм не чинить істотного впливу на міграцію границь аустенітних зерен і формування структури аустеніту перед початком безперервного повітряного охолодження бунтового прокату
Розробка універсального способу визначення питомої маси або товщини шару окалини на поверхні бунтового прокату після безперервного охолодження
Problem statement. The production of various metal products using hot plastic deformation or heat treatment is inevitably linked to the processes of oxidation of steel because of its interaction with the air or atmosphere of the furnace. At the same time, changes occur in the chemical composition of the surface metal layer, the formation of oxides (scale), the transformation of their phase composition during the processing, which, in turn, depends on the temperature, speed and method of cooling the metal.The most widespread type of metal products, for which the scale is standardized not only by the requirements of the relevant standards, but also has a significant impact on the process of subsequent processing, is wire rod. The carbon steel scale, formed at high temperatures, consists of three oxides (FeO, Fe3O4 and Fe2O3), the actual content of which affects the formation of various density, and, consequently, different specific mass of scale with the same thickness of its layer on the rolled surface. In view of the fact that the known methods for determining the specific mass of the scale are rather laborious and require appropriate qualifications of technical personnel, there is a need to develop a universal method for qualitative and quantitative assessment of oxides formed on the surface of carbon steel, depending on changes in the technological parameters of production. Purpose. Development of a method for determining the specific mass or thickness of the scale layer formed on the surface of a wire rod of various diameters, with its actual chemical composition. Results. Based on the known chemical and physical patterns of processes occurring during high-temperature interaction of the surface of carbon steels and atmospheric air, a universal mathematical model has been developed that allows to elaborate one of the standardized quality indicators and it can be recommended as an alternative method for determining the specific mass or thickness of the scale on the surface wire rod in the research laboratories of metallurgical enterprises.Постановка проблемы. Производство различных металлоизделий с использованием горячей пластической деформации или термической обработки неизбежно связано с процессами окисления стали в результате ее взаимодействия с воздухом или атмосферой печи. При этом происходят изменения химического состава поверхностного слоя металла, образование оксидов (окалины), трансформация их фазового состава в процессе обработки, что, в свою очередь, зависит от температуры, скорости и способа охлаждения металла. Наиболее массовым видом металлоизделий, для которых окалина не только нормируется требованиями соответствующих стандартов, но и оказывает существенное влияние на процесс последующей переработки, является бунтовой прокат. Окалина углеродистой стали, образующаяся при высоких температурах, состоит из трех оксидов (FeO, Fe3O4 и Fe2O3), фактическое содержание которых влияет на формирование различной плотности, а, следовательно, и различной удельной массы окалины при одинаковой толщине её слоя на поверхности проката. Ввиду того, что известные способы определения удельной массы окалины достаточно трудоёмки и требуют соответствующей квалификации технического персонала, существует необходимость в разработке универсального способа качественной и количественной оценки оксидов, образующихся на поверхности проката из углеродистой стали в зависимости от изменения технологических параметров производства. Цель ‑ разработка способа определения удельной массы или толщины слоя окалины, образующейся на поверхности бунтового проката различного диаметра с учетом её фактического химического состава. Результаты. На основе известных химических и физических закономерностей процессов, происходящих при высокотемпературном взаимодействии поверхности углеродистых сталей с атмосферным воздухом, разработана универсальная математическая модель, которая позволяет определить один из нормируемых показателей качества и может быть рекомендована в качестве альтернативного способа определения удельной массы или толщины слоя окалины на поверхности бунтового проката в условиях исследовательских лабораторий или металлургических предприятий.Постановка проблеми.Виробництво різноманітних металовиробів з використанням гарячої пластичної деформації або термічної обробки неминуче пов'язане з процесами окиснення сталі внаслідок її взаємодії з повітрям або атмосферою печі. При цьому відбуваються зміни хімічного складу поверхневого шару металу, утворення оксидів (окалини), трансформація їх фазового складу в процесі обробки, що, у свою чергу, залежить від температури, швидкості та способу охолодження металу. Найбільш поширений вид металовиробів, для яких окалина не тільки нормується вимогами відповідних стандартів, а й істотно впливає на процес подальшої переробки, ‑ бунтовий прокат. Окалина вуглецевої сталі, що утворюється за високих температур, складається з трьох оксидів (FeO, Fe3O4 і Fe2O3), фактичний вміст яких впливає на формування різної щільності, а, отже, і різної питомої маси окалини за однакової товщини її шару на поверхні прокату. Через те, що відомі способи визначення питомої маси окалини є досить трудомісткими і вимагають відповідної кваліфікації технічного персоналу, існує необхідність у розробленні універсального способу якісної і кількісної оцінки оксидів, які утворюються на поверхні прокату з вуглецевої сталі залежно від зміни технологічних параметрів виробництва. Мета роботи ‑розроблення способу визначення питомої маси або товщини шару окалини, яка утворюється на поверхні бунтового прокату різного діаметра з урахуванням її фактичного хімічного складу. Результати. На основі відомих хімічних і фізичних закономірностей процесів, що відбуваються за високотемпературної взаємодії поверхні вуглецевих сталей з атмосферним повітрям, розроблено універсальну математичну модель, яка дозволяє визначити один із показників якості і може бути рекомендована як альтернативний спосіб визначення питомої маси або товщини шару окалини на поверхні бунтового прокату в умовах дослідних лабораторій або металургійних підприємств
EFFEKTIVNOST' ALFLUTOPA V ZAVISIMOSTI OT VYRAZhENNOSTI KhRONIChESKOGO SINOVITA U BOL'NYKh OSTEOARTROZOM
До питання про дислокаційно-дифузійний генезис пластинчастого перліту в високовуглецевому бунтовому прокаті
Purpose. It is of scientific interest to carry out the research of particulars of pearlite transformation process in coil-rod mill products manufactured from steels of 85 and 85P grades in order to determine the influence of dislocation transformations in austenite to the forming of pearlite structure with lamellar morphology. The particular features of the dislocation transformations need to be analyzed. Moreover, it is necessary to reveal the capabilities to implement the controlled pearlite transformation in order to regulate the volumes of strength and plasticity of rolled metal goods from the rolling heat. The purpose of the study is to determine the particular influence of dislocation structure of hot-deformed austenite to the process of pearlite transforming in the steel of 85 and 85P grades establishing the dislocation-diffusion genesis of lamellar pearlite. Methodology. Industrial batches of hot-formed coil-rod mill products made of steel of 85 and 85P grades were the test material for the study. Research methods: metallography (optical, stereo-scanning microscopy) and X-ray crystal analysis. Obtained Results. It was determined that polygonizational dislocation transformations that occur in the sub-structure of hot-formed austenite as the result of thermoplastic deformation prior to the pearlite transformation, as well as interrelation of the dislocations with the interstitial atoms, affect its mechanism and ensure the capabilities of controlling of the structure forming processes in coil-rod rolled metal of large diameters made of steels of 85 and 85P grades. Originality. The particular features of pearlite transformation in steels of 85 and 85P grades which establish the dislocation-diffusion genesis of the lamellar morphology of pearlite. Practical value. Using of the outcomes obtained in the course of study will ensure the development of brand new modes of high-temperature thermo-mechanical treatment of high-carbon coil-rod mill products of wide grade assortment, and to fulfill its power- and resource-saving processing during the metal goods process stage.Цель. Представляет интерес провести исследования особенности перлитного превращения в бунтовом прокате из сталей 85 и 85Р с целью установления влияния дислокационных перестроек в аустените на формирование структуры перлита пластинчатой морфологии. Необходимо проанализировать особенности этих дислокационных перестроек. Необходимо также выявить возможности реализации управляемого перлитного превращения, что позволит регулировать уровень прочностных и пластических характеристик металлопродукции с прокатного нагрева. Цель работы – установить особенности влияния дислокационной структуры горячедеформированного аустенита на протекание перлитного превращения в сталях 85 и 85Р, определяющих дислокационно-диффузионный генезис пластинчатого перлита. Методика.Материалом для исследований служили промышленные партии горячедеформированного бунтового проката из сталей 85 и 85Р. Методы исследований – металлографический (оптическая, растровая микроскопия) и рентгеноструктурный анализ. Результаты. Установлено, что дислокационные перестройки полигонизационного характера, происходящие в субструктуре горячедеформированного аустенита в результате термопластической деформации перед перлитным превращением, а также взаимодействие дислокаций с атомами внедрения оказывают влияние на его механизм и раскрывают возможности управления процессами структурообразования бунтового проката больших диаметров из сталей марок 85 и 85Р. Научная новизна.Установлены особенности перлитного превращения в сталях 85 и 85Р, определяющие дислокационно-диффузионный генезис пластинчатой морфологии перлита. Практическая значимость. Использование полученных результатов позволит разработать принципиально новые режимы высокотемпературной термомеханической обработки высокоуглеродистого бунтового проката широкого марочного сортамента и осуществить его энерго- и ресурсосберегающую переработку на метизном переделе.Мета. Цікавим є провести дослідження особливості перлітного перетворення в бунтовую прокаті зі сталей 85 і 85Р з метою встановлення впливу дислокаційних перебудов в аустеніті на формування структури перліту пластинчастої морфології. Необхідно проаналізувати особливості цих дислокаційних перебудов. Необхідно також виявити можливості реалізації керованого перлітного перетворення, що дозволить регулювати рівень міцності і пластичних характеристик металопродукції з прокатного нагріву. Мета роботи – встановити особливості впливу дислокаційної структури гарячедеформованого аустеніту на перебіг перлітного перетворення в сталях 85 і 85Р, які визначають дислокаційно-дифузійний генезис пластинчастого перліту. Методика. Матеріалом для досліджень служили промислові партії гарячедеформованого бунтовую прокату зі сталей 85 і 85Р. Методи досліджень – металографічний (оптична, растрова мікроскопія) і рентгеноструктурний аналіз. Результати. Встановлено, що дислокаційні перебудови полігонізаційного характеру, які відбуваються в субструктурі гарячедеформованого аустеніту в результаті термопластичної деформації перед перлітним перетворенням, а також взаємодія дислокацій з атомами впровадження впливають на його механізм і розкривають можливості управління процесами структуроутворення бунтовую прокату великих діаметрів зі сталі марок 85 і 85Р. Наукова новизна. Встановлено особливості перлітного перетворення в сталях 85 і 85Р, які визначають дислокаційно-дифузійний генезис пластинчастої морфології перліту. Практична значимість. Використання отриманих результатів дозволить розробити принципово нові режими високотемпературної термомеханічної обробки високовуглецевого бунтового прокату широкого марочного сортаменту і здійснити його енерго- і ресурсозберігаючу переробку на метизномупереробі
Особливості кінетики розпаду аустеніту і закономірності формування структури сталі С82DCr за безперервного охолодження
Formulation of the problem. One of the main tasks of modern metal science is the creation of scientific bases for controlled direction of the processes of structure formation in metals in order to achieve the best combination of the complex properties of finished products. Purpose. Investigation of the kinetics of the decay of austenite, as well as the regularities in the formation of the structure of C82DCr steel during continuous cooling with different rates from an elevated heating temperature. Results. The kinetics of the transformations was studied and a continuous cooling transformation diagram (CCTD) of the decomposition of supercooled austenite of alloyed chromium steel C82DCr (EN ISO 16120-2: 2011) was constructed, during cooling from a temperature of 1040 °C. When constructing the CCTD, the differential thermal analysis method was used, using a reference sample. The most effective intervals of air cooling rates have been established, which make it possible to form at least 90 % of sorbit in the rolled product structure, exclude the release of the excess phase (cementite secondary), and the appearance of structures formed by intermediate and shear mechanisms. The results of the research have been industrialized when developing the cooling mode for wire rod with a diameter of 8.0...12.0 mm from steel C82DCr on the Stelmor line in the flow of a continuous fine-wire mill 320/150.Постановка проблемы. Одной из главных задач современного металловедения является создание научных основ контролируемого управления процессами структурообразования в металлах с целью достижения наилучшего сочетания комплекса свойств готовых изделий. Цель работы – исследование особенностей кинетики распада аустенита, а также закономерностей формирования структуры стали C82DCr при непрерывном охлаждении с различными скоростями от повышенной температуры нагрева. Результаты. Изучена кинетика превращений и построена термокинетическая диаграмма (ТКД) распада переохлажденного аустенита стали, легированной хромом C82DCr (EN ISO 16120-2:2011) в процессе охлаждения от температуры 1 040 °С. При построении ТКД использован метод дифференциально-термического анализа с использованием эталонного образца. Установлены наиболее эффективные интервалы скоростей воздушного охлаждения, которые позволяют обеспечить формирование не менее 90 % сорбитообразного перлита в структуре проката, исключить выделение избыточной фазы (цементит вторичный), а также появление структур, образующихся по промежуточному и сдвиговому механизмам. Результаты исследований получили промышленное внедрение при разработке режима охлаждения бунтового проката диаметром 8,0…12,0 мм из стали C82DCr на линии Стелмор в потоке непрерывного мелкосортнопроволочного стана 320/150.Постановка проблеми. Одною з головних завдань сучасного металознавства є створення наукових основ контрольованого управління процесами структуроутворення в металах ыз метою досягнення найкращого поєднання комплексу властивостей готових виробів. Мета – дослідження особливостей кінетики розпаду аустеніту, а також закономірностей формування структури сталі C82DCr за безперервного охолодження з різними швидкостями від підвищеної температури нагріву. Результати. Вивчено кінетику перетворень і побудовано термокінетичну діаграму (ТКД) розпаду переохолодженого аустеніту сталі, легованої хромом C82DCr (EN ISO 16120-2: 2011) у процесі охолодження від температури 1 040 °С. Для побудови ТКД застостовано метод диференційно-термічного аналізу з використанням еталонного зразка. Встановлено найбільш ефективні інтервали швидкостей повітряного охолодження, які дозволяють забезпечити формування не менше 90 % сорбітоподібного перліту в структурі прокату, виключити виділення надлишкової фази (цементит вторинний), а також появу структур, що утворюються за проміжним і зсувним механізмами. Результати досліджень отримали промислове впровадження під час розроблення режиму охолодження бунтового прокату діаметром 8,0...12,0 мм зі сталі C82DCr на лінії Стелмор у потоці безперервного дрібносортнодротового стану 320/150
Особливості кінетики розпаду аустеніту і закономірності формування структури сталі C82DCrV за безперервного охолодження
Formulation of the problem. Since the cooling of rolled metal under deformation-thermal treatment in a real production process occurs not in isothermal conditions, but with a continuous temperature decrease, the study of the decay of austenite under continuous cooling is of great practical importance. Purpose. Investigation of the kinetics of the decay of austenite, as well as the regularities in the formation of the structure of C82DCrV steel during continuous cooling with different rates from an elevated heating temperature. Results. The kinetics of the transformations was studied and a continuous cooling transformation diagram (CCTD) of the decomposition of supercooled austenite of C82DCrV steel (EN ISO 16120-2:2011) alloyed chromium and vanadium from the heating temperature 1040 °C was constructed. When constructing the TCD, the differential thermal analysis method was used, using a reference sample. The most effective intervals of air cooling rates have been established, which make it possible to form at least 90 % of sorbit in the rolled product structure, exclude the release of the excess phase (cementite secondary), and the appearance of structures formed by intermediate and shear mechanisms. The results of the research have been industrialized when developing the cooling mode for wire rod with a diameter of 8.0...12.0 mm from steel C82DCrV on the Stelmor line in the flow of a continuous fine-wire mill 320/150: the temperature of the rolling formation on the Stelmor line must be at least 1040 °C, further accelerated air cooling of the metal turns on the conveyor should be carried out at a rate of not less than 13 °C/sec and not more than 20 °C/sec to a temperature range of 570...540 °C followed by quasi-isothermal exposure under heat-insulating covers.Постановка проблемы. Поскольку охлаждение металлопроката при деформационно-термической обработке в реальном производственном процессе происходит, как правило, не в изотермических условиях, а при непрерывном снижении температуры, изучение распада аустенита при непрерывном охлаждении имеет большое практическое значение. Цель ‑ изучение особенностей кинетики распада аустенита и установление закономерностей формирования структуры стали C82DCrV при непрерывном охлаждении с различными скоростями от повышенных температур предварительного нагрева. Результаты. Изучена кинетика превращений и построена термокинетическая диаграмма (ТКД) распада переохлажденного аустенита стали C82DCrV (EN ISO 16120-2:2011), легированной хромом и ванадием от температуры нагрева 1 040 °С. При построении ТКД использован метод дифференциально-термического анализа, с использованием эталонного образца. Установлены наиболее эффективные интервалы скоростей воздушного охлаждения, которые позволяют обеспечить формирование не менее 90 % сорбитообразного перлита в структуре проката, исключить выделение избыточной фазы (цементит вторичный) и структур, образующихся по промежуточному и сдвиговому механизмам. Результаты исследований получили промышленное внедрение при разработке научно обоснованного режима охлаждения бунтового проката диаметром 8,0…12,0 мм из стали C82DCrV на линии Стелмор в потоке непрерывного мелкосортнопроволочного стана 320/150.Постановка проблеми. Оскільки охолодження металопрокату за деформаційно-термічної обробки в реальному виробничому процесі відбувається, як правило, не в ізотермічних умовах, а за безперервного зниження температури, вивчення розпаду аустеніту за безперервного охолодження має велике практичне значення. Мета ‑ вивчення особливостей кінетики розпаду аустеніту і встановлення закономірностей формування структури сталі C82DCrV за безперервного охолодження з різними швидкостями від підвищених температур попереднього нагріву. Результати. Вивчено кінетику перетворень і побудовано термокінетичну діаграму (ТКД) розпаду переохолодженого аустеніту сталі C82DCrV (EN ISO 16120-2:2011), легованої хромом і ванадієм, від температури нагріву 1 040° С. Для побудови ТКД застосовано метод диференційно-термічного аналізу, з використанням еталонного зразка. Встановлено найбільш ефективні інтервали швидкостей повітряного охолодження, які дозволяють забезпечити формування не менше 90 % сорбітоподібного перліту в структурі прокату, виключити виділення надлишкової фази (цементит вторинний) і структур, що утворюються за проміжним і зсувним механізмами. Результати досліджень промислово впровадженні для розроблення науково обґрунтованого режиму охолодження бунтового прокату діаметром 8,0...12,0 мм зі сталі C82DCrV на лінії Стелмор у потоці безперервного дрібносортнодротового стану 320/150