7 research outputs found
Application of an in vitro test system for the selection of probiotic bacterial strains
The aim of our studies was to evaluate in vitro methods for the simple and efficient selection of putative probiotic bacterial strains. Of the possible methods, the following were tested: culturing on selective media, Gram staining, catalase assay, hemolytic, clonality and aggregation ability, gastric acid tolerance and bile acid tolerance. A total of 217 bacterial strains isolated from raw sheep’s milk, curdled milk and sheep’s cheese samples produced in Transylvania were included in our experiments. Isolates with hemolytic activity, as well as those exhibiting Gram-negative or catalase-positive phenotypes not characteristic of probiotics were excluded from our studies. Based on the results of RAPD-PCR studies suitable for the detection of individual-level polymorphisms, a total of 34 clone classes and 57 strains with unique RAPD patterns were identified. From each of the 34 clone classes thus narrowed, one strain was selected and tested for its aggregation ability, as well as its gastric acid and bile acid tolerance. High aggregation values above 70%, typical of probiotic strains, were measured in the case of a total of six isolates. In the course of the presence-absence studies conducted on the surface of solid media supplemented with acid or bile acid, it was possible to select several strains specifically tolerant to acid or bile acid. Based on our results, isolates to be included in further tests, e.g., in antibiotic resistance and antimicrobial activity assays, were selected
In vitro tesztrendszer alkalmazása probiotikus baktériumtörzsek szelektálására
Vizsgálataink cĂ©lja olyan in vitro mĂłdszerek Ă©rtĂ©kelĂ©se volt, amelyekkel egyszerűen Ă©s hatĂ©konyan lehet feltĂ©telezetten probiotikus baktĂ©riumtörzseket szelektálni. A szĂłba jöhetĹ‘ eljárások közĂĽl a következĹ‘ket teszteltĂĽk: szelektĂv táptalajon valĂł tenyĂ©sztĂ©s, Gram-festĂ©s, kataláz-prĂłba, hemolĂzis-, klonalitás-, aggregáciĂłs kĂ©pessĂ©g-, gyomorsavtűrĂ©s- Ă©s epesavtűrĂ©s-vizsgálat. KĂsĂ©rleteinkbe ErdĂ©lyben előállĂtott nyers juhtej-, aludttej- Ă©s juhsajt-mintákbĂłl izolált, összesen 217 db baktĂ©riumtörzset vontunk be. A hemolizálĂł Ă©s a probiotikumokra nem jellemzĹ‘ Gram-negatĂv, valamint kataláz-pozitĂv fenotĂpust mutatĂł izolátumokat kizártuk a vizsgálatokbĂłl. Az egyed szintű polimorfizmusok feltárására alkalmas RAPD-PCR vizsgálatok eredmĂ©nyei alapján összesen 34 klĂłnosztályt Ă©s 57 egyedi RAPD mintázattal rendelkezĹ‘ törzset kĂĽlönböztettĂĽnk meg. Az Ăgy leszűkĂtett 34 klĂłnosztálybĂłl egy-egy törzset kiválasztottunk, majd teszteltĂĽk azok aggregáciĂłs kĂ©pessĂ©gĂ©t, továbbá sav-, Ă©s epesav-tűrĂ©sĂ©t. Ă–sszesen hat izolátumnál mĂ©rtĂĽk a probiotikus törzsekre jellemzĹ‘en magas, 70% feletti aggregáciĂłs Ă©rtĂ©ket. A savval vagy epesavval kiegĂ©szĂtett szilárd táptalaj felĂĽletĂ©n vĂ©gzett jelenlĂ©t–hiány vizsgálatok során sikerĂĽlt több, kimondottan sav- Ă©s epesav-tűrĹ‘ törzset is szelektálnunk. EredmĂ©nyeink alapján kiválasztottuk a további tesztekbe – pl. antibiotikum-rezisztencia Ă©s antimikrobiális aktivitás vizsgálatokba – bevonandĂł izolátumokat
In vitro tesztrendszer alkalmazása probiotikus baktériumtörzsek szelektálására
Vizsgálataink cĂ©lja olyan in vitro mĂłdszerek Ă©rtĂ©kelĂ©se volt, amelyekkel egyszerűen Ă©s hatĂ©konyan lehet feltĂ©telezetten probiotikus baktĂ©riumtörzseket szelektálni. A szĂłba jöhetĹ‘ eljárások közĂĽl a következĹ‘ket teszteltĂĽk: szelektĂv táptalajon valĂł tenyĂ©sztĂ©s, Gram-festĂ©s, kataláz-prĂłba, hemolĂzis-, klonalitás-, aggregáciĂłs kĂ©pessĂ©g-, gyomorsavtűrĂ©s- Ă©s epesavtűrĂ©s-vizsgálat. KĂsĂ©rleteinkbe ErdĂ©lyben előállĂtott nyers juhtej-, aludttej- Ă©s juhsajt-mintákbĂłl izolált, összesen 217 db baktĂ©riumtörzset vontunk be. A hemolizálĂł Ă©s a probiotikumokra nem jellemzĹ‘ Gram-negatĂv, valamint kataláz-pozitĂv fenotĂpust mutatĂł izolátumokat kizártuk a vizsgálatokbĂłl. Az egyed szintű polimorfizmusok feltárására alkalmas RAPD-PCR vizsgálatok eredmĂ©nyei alapján összesen 34 klĂłnosztályt Ă©s 57 egyedi RAPD mintázattal rendelkezĹ‘ törzset kĂĽlönböztettĂĽnk meg. Az Ăgy leszűkĂtett 34 klĂłnosztálybĂłl egy-egy törzset kiválasztottunk, majd teszteltĂĽk azok aggregáciĂłs kĂ©pessĂ©gĂ©t, továbbá sav-, Ă©s epesav-tűrĂ©sĂ©t. Ă–sszesen hat izolátumnál mĂ©rtĂĽk a probiotikus törzsekre jellemzĹ‘en magas, 70% feletti aggregáciĂłs Ă©rtĂ©ket. A savval vagy epesavval kiegĂ©szĂtett szilárd táptalaj felĂĽletĂ©n vĂ©gzett jelenlĂ©t–hiány vizsgálatok során sikerĂĽlt több, kimondottan sav- Ă©s epesav-tűrĹ‘ törzset is szelektálnunk. EredmĂ©nyeink alapján kiválasztottuk a további tesztekbe – pl. antibiotikum-rezisztencia Ă©s antimikrobiális aktivitás vizsgálatokba – bevonandĂł izolátumokat
Application of an in vitro test system for the selection of probiotic bacterial strains
The aim of our studies was to evaluate in vitro methods for the simple and efficient selection of putative probiotic bacterial strains. Of the possible methods, the following were tested: culturing on selective media, Gram staining, catalase assay, hemolytic, clonality and aggregation ability, gastric acid tolerance and bile acid tolerance. A total of 217 bacterial strains isolated from raw sheep’s milk, curdled milk and sheep’s cheese samples produced in Transylvania were included in our experiments. Isolates with hemolytic activity, as well as those exhibiting Gram-negative or catalase-positive phenotypes not characteristic of probiotics were excluded from our studies. Based on the results of RAPD-PCR studies suitable for the detection of individual-level polymorphisms, a total of 34 clone classes and 57 strains with unique RAPD patterns were identified. From each of the 34 clone classes thus narrowed, one strain was selected and tested for its aggregation ability, as well as its gastric acid and bile acid tolerance. High aggregation values above 70%, typical of probiotic strains, were measured in the case of a total of six isolates. In the course of the presence-absence studies conducted on the surface of solid media supplemented with acid or bile acid, it was possible to select several strains specifically tolerant to acid or bile acid. Based on our results, isolates to be included in further tests, e.g., in antibiotic resistance and antimicrobial activity assays, were selected
Tejsavbaktérium-izolátumok egyes probiotikus tulajdonságainak in vitro vizsgálata
Antibiotikum-rezisztenciáért felelĹ‘s gĂ©neket hordozĂł baktĂ©riumok nem használhatĂłk fel Ă©lelmiszerek előállĂtásához, ezĂ©rt a probiotikus törzsek antibiotikum-rezisztencia profiljának feltárása, valamint az általuk termelt antimikrobiális anyagok megismerĂ©se elengedhetetlen a probiotikus törzsek szelektálása során. Vizsgálataink cĂ©lja komplex in vitro tesztrendszer további elemeinek kidolgozása Ă©s Ă©rtĂ©kelĂ©se volt, melyekkel gyorsan Ă©s hatĂ©konyan lehet nagyszámĂş, feltĂ©telezetten probiotikus izolátumot szelektálni. Korábbi munkánk során erdĂ©lyi nyers juhtej-, aludttej- Ă©s juhsajt-mintákbĂłl izolált baktĂ©riumtörzseket (n=217) teszteltĂĽnk Ă©s összesen 6 db Gram-pozitĂv, nem hemolizálĂł, kataláz-negatĂv, jĂłl aggregálĂłdĂł, jĂł sav- Ă©s epesav-tűrĹ‘ kĂ©pessĂ©gű törzsre csökkentettĂĽk a mintaszámot. Jelen munkánkban az elĹ‘szelektált törzsek (n=6) antibiotikum-rezisztenciáját Ă©s antimikrobiális anyagok termelĂ©sĂ©re valĂł kĂ©pessĂ©gĂ©t vizsgáltuk. Az izolátumok mikrobaellenes aktivitását agardiffĂşziĂłs lyukteszttel derĂtettĂĽk fel. Azt tapasztaltuk, hogy az E15, E66, E173, E198 Ă©s E216 azonosĂtĂłszámĂş törzsek gátolták a Salmonella Enteridis ATCC 13076 törzs szaporodását Ă©ppĂşgy, mint a kontroll törzs (Lactobacillus acidophilus ATCC 4356). Az antibiotikum-rezisztencia vizsgálatok korongdiffĂşziĂłs teszttel törtĂ©ntek. A Levilactobacillus brevis Ă©s a Lactiplantibacillus plantarum fajba tartozĂł hat izolátumunk több antibiotikummal szemben is rezisztensnek bizonyult, ezĂ©rt nem használhatĂłak fel probiotikus termĂ©kek előállĂtásához. MegállapĂtottuk, hogy in vitro tesztrendszerĂĽnk alkalmas a nem biztonságos izolátumok hatĂ©kony kiszűrĂ©sĂ©re
In vitro evaluation of certain probiotic properties of lactic acid bacteria isolates
Bacteria carrying genes responsible for antibiotic resistance cannot be used in food production. For this reason, exploring the antibiotic resistance profile of probiotic candidates and the antimicrobial substances they produce are essential for probiotic strain selection. The aim of this study was to develop and evaluate additional elements of a complex in vitro test system for rapid and efficient selection of a large number of putative probiotic isolates. In a previous work, we had tested bacterial strains (n=217) isolated from Transylvanian raw sheep milk, cultured sheep milk, and sheep cheese samples and we reduced the sample number to a total of six Gram-positive, non-hemolytic, catalase-negative, well-aggregating, good acid and bile acid tolerating strains. In this research, we investigated the antibiotic resistance and antimicrobial production capacity of the pre-selected strains (n=6). The antimicrobial activity of the isolates was determined by the agar well diffusion assay. Strains E15, E66, E173, E198, and E216 were found to inhibit the growth of both Salmonella Enteridis ATCC 13076 and the control strain (i.e., Lactobacillus acidophilus ATCC 4356). Antibiotic resistance tests were performed by the agar disk diffusion method. All six isolates belonging to the species of Levilactobacillus brevis and Lactiplantibacillus plantarum were found to be resistant to several antibiotics and, therefore, cannot be used for the manufacture of commercial probiotic products. In conclusion, our in vitro test system proved to be capable of effectively screening out unsafe isolates
Probiotikus baktĂ©riumtörzsek szelektálására alkalmas kĂsĂ©rleti rendszer egyes elemeinek kidolgozása (Developing basic elements of an experimental system for selection of probiotic bacterial strains)
A cĂ©lunk olyan mĂ©rĂ©si mĂłdszerek kidolgozása Ă©s Ă©rtĂ©kelĂ©se volt, amelyekkel viszonylag gyorsan Ă©s hatĂ©konyan lehet akár állati, akár humán eredetű, potenciálisan probiotikus baktĂ©riumtörzsek gyomorsavval Ă©s epesavval szembeni ellenállását tesztelni. Három eljárást vizsgáltunk, melyek közĂĽl az in vitro emĂ©sztĂ©si modell szolgáltatta a legmegbĂzhatĂłbb eredmĂ©nyeket. A másik kĂ©t metĂłdus (cseppentĂ©ses-, illetve folyadĂ©kkultĂşrás mĂłdszer) elĹ‘szelektálásra bizonyult alkalmasnak, ugyanis elsĹ‘sorban azt kĂ©pesek jelezni, hogy mely törzseket Ă©rdemes alávetni a hosszadalmasabb in vitro emĂ©sztĂ©si protokollnak