16 research outputs found
Hypertension and Exposure to Noise near Airports (HYENA): Study Design and Noise Exposure Assessment
An increasing number of people live near airports with considerable noise and air pollution. The Hypertension and Exposure to Noise near Airports (HYENA) project aims to assess the impact of airport-related noise exposure on blood pressure (BP) and cardiovascular disease using a cross-sectional study design. We selected 6,000 persons (45â70 years of age) who had lived at least 5 years near one of six major European airports. We used modeled aircraft noise contours, aiming to maximize exposure contrast. Automated BP instruments are used to reduce observer error. We designed a standardized questionnaire to collect data on annoyance, noise disturbance, and major confounders. Cortisol in saliva was collected in a subsample of the study population (n = 500) stratified by noise exposure level. To investigate short-term noise effects on BP and possible effects on nighttime BP dipping, we measured 24-hr BP and assessed continuous night noise in another sub-sample (n = 200). To ensure comparability between countries, we used common noise models to assess individual noise exposure, with a resolution of 1 dB(A). Modifiers of individual exposure, such as the orientation of living and bedroom toward roads, window-opening habits, and sound insulation, were assessed by the questionnaire. For four airports, we estimated exposure to air pollution to explore modifying effects of air pollution on cardiovascular disease. The project assesses exposure to traffic-related air pollutants, primarily using data from another project funded by the European Union (APMoSPHERE, Air Pollution Modelling for Support to Policy on Health and Environmental Risks in Europe)
Cardiovascular effects of environmental noise: Research in Sweden
In Sweden, as in many other European countries, traffic noise is an important environmental health issue. At present, almost two million people are exposed to average noise levels exceeding the outdoor national guideline value (55 dB(A)). Despite efforts to reduce the noise burden, noise-related health effects, such as annoyance and sleep disturbances, are increasing. The scientific interest regarding more serious health effects related to the cardiovascular system is growing, and several experimental and epidemiological studies have been performed or are ongoing. Most of the studies on cardiovascular outcomes have been related to noise from road or aircraft traffic. Few studies have included railway noise. The outcomes under study include morning saliva cortisol, treatment for hypertension, self-reported hypertension, and myocardial infarction. The Swedish studies on road traffic noise support the hypothesis of an association between long-term noise exposure and cardiovascular disease. However, the magnitude of effect varies between the studies and has been shown to depend on factors such as sex, number of years at residence, and noise annoyance. Two national studies have been performed on the cardiovascular effects of aircraft noise exposure. The first one, a cross-sectional study assessing self-reported hypertension, has shown a 30% risk increase per 5 dB(A) noise increase. The second one, which to our knowledge is the first longitudinal study assessing the cumulative incidence of hypertension, found a relative risk (RR) of 1.10 (95% CI 1.01 - 1.19) per 5 dB(A) noise increase. No associations have been found between railway noise and cardiovascular diseases. The findings regarding noise-related health effects and their economic consequences should be taken into account in future noise abatement policies and community planning
Listening Test Comparing A-Weighted and C-Weighted Sound Pressure Level as Indicator of Wind Turbine Noise Annoyance
Vindkraftens pÄverkan pÄ mÀnniskors intressen : En syntesrapport
Förord Det finns ett stort behov av kunskap om hur vindkraft pĂ„verkar mĂ€nniskor och landskap, marin miljö, fĂ„glar, fladdermöss och andra dĂ€ggdjur. I tidigare studier av vindkraftsanlĂ€ggningars miljöpĂ„verkan har det saknats en helhetsbild av de samlade effekterna. Det har varit en brist vid planeringen av nya vindkraftsetableringar.Kunskapsprogrammet Vindval Ă€r ett samarbete mellan Energimyndigheten och NaturvĂ„rdsverket med uppgiften att ta fram och sprida vetenskapligt baserade fakta om vindkraftens effekter pĂ„ mĂ€nniska, natur och miljö. Vindvals mandat strĂ€cker sig fram till 2012.Programmet omfattar omkring 30 enskilda projekt och fyra sĂ„ kallade syntesarbeten. I syntesarbetena sammanstĂ€ller och bedömer experter de samlade forskningsresultaten och erfarenheterna av vindkraftens effekter nationellt samt internationellt inom fyra olika omrĂ„den â mĂ€nniskor, fĂ„glar och fladdermöss, marint liv samt landlevande dĂ€ggdjur. Resultaten ska ge underlag för miljökonsekvensbeskrivningar samt planerings- och tillstĂ„ndsprocesser i samband med etablering av vindkraftsanlĂ€ggningar. För att sĂ€kra kvaliteten pĂ„ redovisade rapporter stĂ€ller Vindval höga krav vid vetenskaplig granskning av forskningsansökningar och forskningsresultat, samt vid beslut om att godkĂ€nna rapportering och publicering av projektens resultat.Denna rapport Ă€r resultatet frĂ„n syntesprojektet kring vindkraftens pĂ„verkan pĂ„ mĂ€nniskors intressen. Rapporten har skrivits av Marianne Henningsson, projektledare, Sofia Jönsson, projektassistent. Medförfattare: Johanna Bengtsson Ryberg, Gösta Bluhm, Karl Bolin, Bosse BodĂ©n, Kristina Ek, Karin Hammarlund, Inga-Lena Hannukka, Carina Johansson, Sanna Mels, Tom Mels, Mats Nilsson, Erik SkĂ€rbĂ€ck, Patrik Söderholm, Ă
sa Waldo, IngegĂ€rd Widerström, Niklas Ă
kerman. Skribenterna svarar för innehĂ„llet i rapporten.Vindval i maj 2012Johanna Bengtsson Ryberg 2, Gösta Bluhm 3, Karl Bolin 4, Bosse BodĂ©n 5, Kristina Ek 6, Karin Hammarlund 7, Marianne Henningsson 1, Inga-Lena Hannukka 8, Carina Johansson 9, Sofia Jönsson 1, Sanna Mels 9, Tom Mels 9, Mats Nilsson 3,10, Erik SkĂ€rbĂ€ck 7, Patrik Söderholm 6, Ă
sa Waldo 11, IngegĂ€rd Widerström 12, Niklas Ă
kerman 131 LinnĂ©universitetet, Institutionen för pedagogik psykologi och idrottsvetenskap, Kalmar 2 NaturvĂ„rdsverket, Stockholm3 Karolinska institutet, Miljömedicin, Stockholm 4 KTH, Kungliga Tekniska Högskolan, Stockholm 5 Mittuniversitetet, Ekonomi, Ăstersund 6 LuleĂ„ Tekniska Universitet, Nationalekonomi, LuleĂ„ 7 Sveriges Lantbruksuniversitet, Kulturgeografi/Landskapsarkitektur, Alnarp 8 Vattenfall, Stockholm 9 Högskolan pĂ„ Gotland, Kulturgeografi, Visby 10 Stockholms universitet, Miljöpsykologi, Stockholm 11 Lunds Universitet, Sociologi, Lund 12 Konsult, Wilark AB, Kalmar 13 LinnĂ©universitetet, Ekonomihögskolan, Kalmar</p
A 5-Year Follow-Up of Airway Symptoms after Nitrogen Dioxide Exposure in an Indoor Ice Arena
Daily intake of magnesium and calcium from drinking water in relation to myocardial infarction
Background: A decreased risk for cardiovascular disease has been related to the hardness of drinking water, particularly high levels of magnesium. However, the evidence is still uncertain, especially in relation to individual intake from water. Methods: We used data from the Stockholm Heart Epidemiology Program, a population-based case-control study conducted during 1992-1994, to study the association between myocardial infarction and the daily intake of drinking water magnesium and calcium. Our analyses are based on 497 cases age 45-70 years, and 677 controls matched on age, sex, and hospital catchment area. Individual data on magnesium, calcium, and hardness of the domestic drinking water were assessed from waterwork registers or analyses of well water. Results: After adjustment for the matching variables and smoking, hypertension, socioeconomic status, job strain, body mass index, diabetes, and physical inactivity, the odds ratio for myocardial infarction was 1.09 (95% confidence interval Ï 0.81-1.46) associated with a tap water hardness above the median (ÏŸ4.4 German hardness degrees) and 0.88 (0.67-1.15) associated with a water magnesium intake above the median (ÏŸ1.86 mg/d). There was no apparent sign of any exposure-response pattern related to water intake of magnesium or calcium. Conclusions: This study does not support previous reports of a protective effect on myocardial infarction associated with consumption of drinking water with higher levels of hardness, magnesium, or calcium
Flygbuller pÄ uteplats: BesvÀrsupplevelser och hÀlsa i relation till maximalnivÄ och antal flygbullerhÀndelser : Slutrapport frÄn forskningsprogrammet MAXFLYG
Flygbuller i boendemiljö kan upplevas som störande och försvÄra samtal, koncentration, vila och sömn. Det finns ocksÄ belÀgg för ett samband mellan flygbuller och försÀmrad inlÀrning hos barn, respektive ökad risk för kroniskt högt blodtryck bland vuxna boende vid flygplatser. I Sverige tillÀmpas flera riktvÀrden för nivÄer av flygbuller inomhus och utomhus i bostÀder. Dessa riktvÀrden skall tillÀmpas vid nybyggnation eller vÀsentlig ombyggnad av bostÀder sÄ lÄngt det Àr tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. RiktvÀrden inomhus kan vanligen klaras, Ätminstone med stÀngda fönster. RiktvÀrden utomhus Àr svÄrare att uppnÄ och detta gÀller sÀrskilt riktvÀrdet pÄ uteplats, 70 dB maximalnivÄ (LAmax,slow). Detta riktvÀrde Àr omdiskuterat eftersom det begrÀnsar möjligheten att bebygga omrÄden nÀra flygplatser. Diskussionen har frÀmst rört antalet tillÄtna överskridanden per dag och kvÀll. FrÄgan Àr viktig eftersom den rör avvÀgningen mellan stadsutveckling i nÀrhet av flygplatser och risken för hÀlsopÄverkan bland boende i framtida bostadsomrÄden. Denna studie motiveras av att det behövs ett större kunskapsunderlag för rekommendationer rörande tillÀmpning av riktvÀrdet för flygbuller pÄ uteplats. Syfte Projektets övergripande syfte var att ge ett empiriskt underlag för bedömning av flygbuller pÄ uteplats, sÀrskilt frÄgan om bullerstörning i relation till antal överskridanden av maximalnivÄn 70 dB LAmax,slow. Projektet bestod av tvÄ delar: en frÄgeformulÀrsstudie bland 3130 boende kring sju svenska flygplatser och en experimentstudie dÀr 90 försöksdeltagare exponerades för flygbuller frÄn högtalare. Projektets specifika syften listas nedan. FrÄgeformulÀrsstudien hade syfte 1-5 och 7, och experimentstudien syfte 6 och 7. 1. KartlÀgga anvÀndning av uteplats bland boende kring svenska flygplatser. 2. Uppskatta bullerstörning och aktiviteststörning pÄ uteplats i relation till antal flyghÀndelser ℠70 dB LAmax,slow. 3. Uppskatta bullerstörning och aktiviteststörning pÄ uteplats i relation till maximalnivÄer (över och under 70 dB) och dygnsviktad ekvivalentnivÄ (Lden). 4. Belysa betydelsen av attityd till flygtrafik och ljudkÀnslighet för rapportering av flygbullerstörning. 5. Uppskatta effekter av flygbullerexponering pÄ sjÀlvrapporterade stressymptom och sömnproblem. 6. Studera akuta negativa effekter av flygbuller vid en vistelse pÄ en uteplats, sÀrskilt (a) effekter pÄ akuta fysiologiska stressreaktioner (inklusive hudkonduktans, hjÀrtfrekvens, salivkortisol), (b) effekter pÄ sjÀlvskattade störning och upplevd stress, samt (c) effekter pÄ talförstÄelse. 7. Bedöma projektets resultat i relation till riktvÀrdet 70 dB LAmax,slow pÄ uteplats, frÀmst vad gÀller antalet tillÄtna överskridanden per dag och kvÀll.