1 research outputs found
Social sustainability in urban planning processes : a case study of Mary Anderssonâs park, Malmö
Begreppet hÄllbar utveckling, tillika den sociala dimensionen av hÄllbarhet Àr
komplexa begrepp utan entydig definition och som prÀglas av konflikt sett till
intresse, mÄl och vÀrde. Bortom debatten om innebörd Àr social hÄllbarhet idag ett
centralt begrepp inom politiken och har en viktig funktion i diskussioner om mÄl
och syften gÀllande planering och samhÀllsutveckling.
Syftet med denna studie var att förstÄ hur olika aktörer arbetar med och förhÄller
sig till social hÄllbarhet i planeringen av offentliga rum genom litteraturstudier
och en exempelstudie av planeringsprocessen av Mary Anderssons park i
Sorgenfri, Malmö. Exempelstudien utgjordes av tre semi-strukturerade intervjuer
och dokumentstudier.
UtifrÄn litteraturstudien delades social hÄllbarhet upp i tvÄ huvudkategorier för en
teoretisk förstÄelse av vad som kan ses som social hÄllbarhet i den fysiska
planeringen; social rÀttvisa och social sammanhÄllning. Mary Anderssons park
kan ses ett framgÄngsrikt projekt som pÄ flera sÀtt relaterar till en socialt hÄllbar
utveckling av offentliga rum. LÀrdomar frÄn projektet innefattade bland annat att
omfattande dialog och planeringsprocesser krÀver lÄngsiktighet, resurser, drivande
aktörer samt grÀnsöverskridande samarbete. Dialog och samskapande genererade
och upprÀtthöll engagemang, nÄgot som bidrar till att platser kan ses som socialt
hÄllbara över tid. Att ta vara pÄ invÄnarnas idéer och platsens lokalhistoria
genererade en lokal stolthet och förankrade platsen i omrÄdet. LÀrdomarna kan
sammanfattas till en brist pÄ övergripande direktiv som underlÀttar för den hÀr
typen av grÀnsöverskridande planeringsprocesser och att sociala vinster inte alltid
Àr mÀtbara.The concept of sustainable development, as well as the social dimension of
sustainability, are complex concepts without a clear definition and characterized
by conflict in terms of interest, goals and value. Beyond the debate on meaning,
social sustainability is today a central concept in politics and has an important
function in discussions about goals and aims regarding planning and social
development.
The purpose of this study was to understand how different actors work with and
relate to social sustainability in the planning of public spaces, through literature
studies and an example study of the planning process of Mary Anderssonâs park
in Sorgenfri, Malmö. The example study consisted of three semi-structured
interviews and document studies.
Based on the literature study, social sustainability was divided into two main
categories for a theoretical understanding of what can be seen as social
sustainability in physical planning: social justice and sustainability of community.
Mary Anderssonâs park can be seen as a successful project that in several ways
relates to social sustainable development of public spaces. Lessons from the
project included, among other things, that extensive dialogue and planning
processes require long-term perspectives, resources, driving actors and crossborder cooperation. Dialogue and co-creation generated and maintained
involvement, something that contributes to that places can be seen as social
sustainable over time. As well as taking advantage of the residents' ideas and the
local history of the place generated a local pride and anchored the place in the
area. The lessons can be summed up in a lack of comprehensive directives that
facilitate this type of cross-border planning processes and that social gains are not
always measurable