9 research outputs found
Software Defined Radio : Possible off-the-shelf solutions for DSRC
Utviklingen innen radiokommunikasjon gÄr i retning av rekonfigurerbare programvaredefinerte radioer, der funksjonaliteten og signalbehandlingen er implementert i programvare. Fremveksten av standardiserte maskinvareplattformer og programvarerammeverk, som gjÞr det mulig Ä utvikle nye og fleksible radioer ved hjelp av hyllevarer, er et resultat av dette. To sentrale frie rammeverk for programvaredefinert radio er: GNU Radio, et selvstendig rammeverk; og «Open Source SCA Implementation::Embedded», en fri implementering av «Software Communications Architecture». Denne masteroppgaven undersÞker hvordan radioplattformen «Universal Software Radio Peripheral» (USRP) kan brukes sammen med de to frie rammeverkene til Ä realisere en veikantenhet for elektronisk bompengeinnkreving. Det innledende litteraturstudiet viser at GNU Radio er best egnet til realiseringen pÄ grunn av lav interkomponentlatens, et stort utvalg ferdige signalbehandlingsblokker og god stÞtte for USRP. Gjennom arbeidet med denne oppgaven ble det implementert en sender og en koherent mottaker til en veikantenhet ved hjelp av GNU Radio og USRP. Realiseringene fungerer delvis, men det oppsto betydelige problemer under testing. Beregningskompleksiteten er lav nok til at det vil vÊre mulig Ä pakke radiofunksjonaliteten inn i en integrert enhet basert pÄ datamaskinkomponenter og USRP
La démocratisation du travail et le processus de transformation de l'organisation
L'expérience norvégienne de réforme des conditions de travail est devenue aujourd'hui une référence fréquente, faisant l'objet de multiples commentaires, pas toujours exactement informés. L'article de E. Thorsrud présente de façon détaillée, aprÚs un rappel du cadre et des principes généraux guidant ces expériences, un exemple précis de «démocratisation de l'organisation du travail» dans la marine marchande. Contribution documentaire qui complÚte utilement le numéro spécial récemment consacré par la revue aux conditions de travail : «Le taylorisme en question», n° 4, 1974.Thorsrud Einar. La démocratisation du travail et le processus de transformation de l'organisation. In: Sociologie du travail, 17ᔠannée n°3, Juillet-septembre 1975. pp. 243-265
Programvaredefinert radio: Mulige hyllevarelĂžsninger for DSRC-anvendelser
Utviklingen innen radiokommunikasjon gÄr i retning av rekonfigurerbare programvaredefinerte radioer, der funksjonaliteten og signalbehandlingen er implementert i programvare. Fremveksten av standardiserte maskinvareplattformer og programvarerammeverk, som gjÞr det mulig Ä utvikle nye og fleksible radioer ved hjelp av hyllevarer, er et resultat av dette. To sentrale frie rammeverk for programvaredefinert radio er: GNU Radio, et selvstendig rammeverk; og «Open Source SCA Implementation::Embedded», en fri implementering av «Software Communications Architecture». Denne masteroppgaven undersÞker hvordan radioplattformen «Universal Software Radio Peripheral» (USRP) kan brukes sammen med de to frie rammeverkene til Ä realisere en veikantenhet for elektronisk bompengeinnkreving. Det innledende litteraturstudiet viser at GNU Radio er best egnet til realiseringen pÄ grunn av lav interkomponentlatens, et stort utvalg ferdige signalbehandlingsblokker og god stÞtte for USRP. Gjennom arbeidet med denne oppgaven ble det implementert en sender og en koherent mottaker til en veikantenhet ved hjelp av GNU Radio og USRP. Realiseringene fungerer delvis, men det oppsto betydelige problemer under testing. Beregningskompleksiteten er lav nok til at det vil vÊre mulig Ä pakke radiofunksjonaliteten inn i en integrert enhet basert pÄ datamaskinkomponenter og USRP
Eiendomsskatt og boligpriser : En empirisk analyse av norske kommuner
FormÄlet med denne masteroppgaven er Ä forsÞke og besvare hva som skjer med norske boligpriser dersom kommunene innfÞrer/Þker den kommunalt frivillige eiendomsskatten.
En hovedÄrsak til at dette er interessant er at det dreier seg om en kommunalt frivillig skatt. Den utgiften som eiendomsskatten belaster enkelte kommuners innbyggere tilfaller kommunekassen. PÄ denne mÄten vil eiendomsskatten kunne pÄvirke produksjonen av lokale kollektive goder i kommunene. Det blir derfor nÞdvendig Ä se pÄ sammenhengen mellom eiendomsskatt og tilbud og etterspÞrsel av kollektive goder pÄ lokalt nivÄ for Ä kunne belyse hvilke effekter eiendomsskatten i Norge har pÄ norske boligpriser.
Tiebout (1956) utviklet en modell som, for en rekke antakelser, predikerer at husholdningenes beslutning om hvor den vil bosette seg bestemmes ut fra dens preferanser for kombinasjonen av lokale offentlige goder og skatten som mÄ betales i den enkelte kommune. Modellen impliserer en effektiv likevekt gjennom at skatten som betales reflekterer omfanget av lokale kollektive goder. Ut fra Þkonomisk teori kan det vÊre rasjonelt Ä tro at skatt pÄ bolig reduserer etterspÞrselen og dermed boligprisen, ceteris paribus. Er det imidlertid rasjonelt at skatten Þkes uten at dette har noen effekt pÄ tilbudet av lokale kollektive goder? I sÄ tilfelle har vi svÊrt liten tiltro til den offentlige sektoren. En velmenende planlegger vil vel etterstrebe Ä benytte de Þkte skatteinntektene til Ä Þke omfanget av kollektive goder? Det kan vÊre rasjonelt Ä tro at Þkt omfang av lokale kollektive goder vil Þke etterspÞrselen etter boliger i den aktuelle kommunen. Dersom eiendomsskatten impliserer Þkt omfang av lokale kollektive goder, sÄ kan altsÄ en eventuell negativ effekt av eiendomsskatten pÄ boligprisen veies opp av en eventuell positive effekten fra omfanget av lokale kollektive goder. Det er flere teorier om hvordan Þkte skatteinntekter i kommunene vil pÄvirke omfanget av lokale kollektive goder. Brennan & Buchanan (1980) argumenterer for at Þkt skatt ikke nÞdvendigvis slÄr fullt ut i produksjon av lokale kollektive goder. Dette kan implisere at vi ikke har noen garanti for at eiendomsskatten slÄr fullt ut i Þkt omfang av lokale kollektive goder. Kapitalisering er et uttrykk som stÄr sentralt i denne analysen. Kapitalisering vil i denne sammenheng si at fremtidige strÞmmer av eiendomsskatt og lokale kollektive slÄr ut pÄ boligprisen i dag.
Det er gjort en rekke lignende empiriske tilnÊrminger til eiendomsskattens effekt pÄ boligpriser. Studier basert pÄ data fra USA dominerer. De aller fleste av de tidligere studiene finner at eiendomsskatten kapitaliseres og har en signifikant negativ effekt pÄ boligprisene. Oates (1969) finner, i en studie av 53 kommuner nordÞst i New Jersey, en signifikant negativ effekt av eiendomsskatten og signifikant positiv effekt lokale kollektive goder pÄ boligprisene. Studiet finner at kapitaliseringen av eiendomsskatten er om lag 2/3. AltsÄ at boligprisene reduserer med 2/3 av fremtidig eiendomsskatt. Chinloy (1978) studerer 1224 husholdninger i London, Ontario i Canada og finner ogsÄ en signifikant negativ effekt av eiendomsskatten pÄ boligprisen. Den empiriske tilnÊrmingen i studier som omfatter kapitalisering av eiendomsskatten er ofte basert pÄ minste kvadraters metode (OLS) og to-trinns minste kvadraters metode (2SLS), dette er en strategi den Þkonometriske delen av denne oppgaven ogsÄ vil fÞlge.
Et aspekt som Þker motivasjonen for Ä belyse dette temaet er at motstanden mot eiendomsskatten i Norge tilsynelatende er sÄ stor. Hvor sentralt stÄr kombinasjonen av skatt som mÄ betales og lokale kollektive goder som kan nytes i konsumentenes valg av bosetting?
Et samfunn uten eiendomsrettigheter og kontraktsstyring kan ikke fungere pÄ en spesielt sofistikert mÄte. Et velferdssamfunn er avhengig av en overordnet myndighet som blant annet kan sÞrge for at lover og regler fÞlges, effektiv allokering og rettferdig fordeling. Siden beslutningen om eiendomsskatt befinner seg pÄ kommunalt nivÄ sÄ vil denne masteroppgaven skrape i overflaten pÄ hva som skiller politisk styring pÄ sentralt versus kommunalt nivÄ. Av hensyn til hvor omfattende analysen skal vÊre vil det etterstrebes Ä holde seg til problemstillingen. Dette er Ärsaken til at eiendomsskatten i liten grad vil sammenlignes med alternative skatteformer. Hovedfokuset er effekten pÄ boligprisen.
Strukturen i denne masteroppgaven er Ä fÞrst belyse den historiske utviklingen til eiendomsskatten i Norge, og om det er noen likhetstrekk mellom de kommunene som har valgt Ä implementere skatten. Videre vil det fokuseres pÄ Ä redegjÞre for et teoretisk grunnlag for hvilke effekter vi kan vente at eiendomsskatten har pÄ boligprisene. Til slutt vil den empiriske delen av oppgaven forsÞke Ä besvare hva som skjer med boligprisnivÄet nÄr norske kommuner innfÞrer eiendomsskatt, og om dette er i trÄd med teorien. Det er i hovedsak to mulige mÄter Ä teste problemstillingen pÄ; den ene er en Þkonometrisk tilnÊrming pÄ aggregert nivÄ og den andre er ved hjelp av casestudier. Den Þkonometriske tilnÊrmingen vil i hovedsak bestÄ i Ä teste eiendomsskatten pÄ 221 av landets kommuner i 2005 gitt en rekke forklaringsvariabler. Casestudiene vil bestÄ i Ä se pÄ noen enkeltkommuner, hvor eiendomsskatten er hÞy, i et forsÞk pÄ Ä se om disse kommunene har et annet boligprisnivÄ enn kontrollkommuner. Casestudiene er motivert av usikkerhet i forhold til om vi har inkludert alle forklaringsvariabler for boligprisen i den Þkonometriske tilnÊrmingen