16 research outputs found
Hivatással és hálapénzzel kapcsolatos vélekedések a magyarországi családorvosok és családorvos rezidensek körében | Opinions of Hungarian family physicians and residents on vocation and informal payment
Absztrakt
Bevezetés: A XXI. században a családorvosi hivatás változása
figyelhető meg. Az elvándorlás, a gyógyítók elöregedése és a hálapénz kérdése
meghatározóak az egészségügyi szektor humánerőforrás-krízise szempontjából.
Célkitűzés: A szerzők célul tűzték ki a hazai családorvosok
és családorvos rezidensek hivatásról és a hálapénzről való vélekedéseinek
feltárását. Módszer: Feltáró jellegű kvantitatív vizsgálat
családorvosok (n = 363) és családorvos rezidensek (n = 180) körében. Jelen
elemzés középpontjában a jövedelemre vonatkozó kérdések, a hálapénzzel és
hivatással kapcsolatos vélemények álltak. Eredmények: A
válaszadók hivatásválasztásában és hivatástudatában az altruizmus, a szolgálat
és a felelősségvállalás a legmeghatározóbb tényezők. A paraszolvencia
tekintetében a rezidensminta szignifikánsan elutasítóbb (19,7% vs. 38,3%;
p<0,001). A rezidensek kisebb összeget tartanak elfogadhatónak (14,3% vs.
8,9%; p<0,034), valamint nagyobb arányban mondják azt, hogy a befolyt
jövedelmet praxisfejlesztésre fordítanák (1,4% vs. 9,4%; p<0,023).
Következtetések: A családorvosok és a családorvos
rezidensek hivatással kapcsolatos legfontosabb attitűdjei közel azonosak, de a
hálapénz kérdéséről a két generáció másként vélekedik. Orv. Hetil., 2016,
157(36), 1438–1444.
|
Abstract
Introduction: The changing of the family medicine can be
observed in the New Millennium. Migration, the aging of the healers and informal
payment are crucial to the human resource crisis of the health sector.
Aim: The aim of this study was to investigate the family
physicians’ and residents’ opinions about the vocation and informal payment.
Method: Exploratory, quantitative study was carried out
among family physicians (n = 363) and family physician residents (n = 180). The
central questions of the study were the vocation, the income and the informal
payment. Results: The most decisive factors of the carrier
choice were altruism, service and responsibility. Residents were significantly
rejective (19.7% vs. 38.3%, p<0.001) about informal payment. They would
accept smaller amounts of informal payment (14.3% vs. 8.9%, p<0.034), and
would spend it on praxis development (1.4% vs.9.4% p<0.023).
Conclusions: The attitudes of family physicians and
residents are the same in case of the vocation, but on the issue of informal
payment, the two generations have different opinions. Orv. Hetil., 2016,
157(36), 1438–1444
Hogyan és mit tehetünk közösen a hypertoniás betegek gondozásáért a praxisközösségekben? = How and what can we do together for the care of hypertensive patients in communities of practice?
Az alapellátás átalakításának elsô lépéseként – a kompetenciák, az eszközpark, az alapellátás által nyújtott szolgáltatások bôvítésének lehetôségét keresve – létrejöttek az elsô praxisközösségek. Ennek struktúrája már nem hasonlít a háziorvosi ellátási modell korábbi jellemzôire, az egymástól elszigetelten dolgozó, két-három orvoskollégából álló csapatra. Az új forma a közösségbe szervezôdô praxisok hálózata. A hypertoniás beteg ellátása, gondozása tipikus területe a praxisközösségi munkának. A szerzôk cikkükben a praxisközösségek szerepét igyekeznek bemutatni a hypertoniás betegek ellátása és gondozása során. = As the first step in the transformation of primary care, the first communities of practice
were set up to seek ways of expanding the
competences, the range of equipment and
the services provided by primary care. The
structure of these no longer resembles the
previous model of general practice, with
teams of two or three doctors working in
isolation from each other. The new form is
a network of community practices. The
care and management of hypertensive pa -
tients is a typical area of community work.
In this article, the authors aim to illustrate
the role of community practices in the care
and management of hypertensive patients