3 research outputs found
Mobilitet i mindre og mellemstore kommuner
Mobilitetsstrategier, mobilitetsplaner eller Trafik- og mobilitetsplaner er ord, som de seneste Är har vundet frem i bÄde danske og udenlandske kommuner. I Danmark har vi oftest hÞrt om hvordan der arbejdes med begreberne igennem store projekter, som Formel M og i de stÞrste kommuner.
Men hvordan arbejdes der med mobilitet, nÄr det primÊre transportmiddel er privatbilen og alternativerne i den kollektiv trafik er pÄ et minimum? Eller hvordan skabes der en bred opbakning i alle forvaltninger om at se nyt og anderledes pÄ transport i kommunen?
I flere af de mindre og mellemstore kommuner er der et Ăžnske om at arbejde med mobilitet, men i en kontekst som giver mening for den udvikling og de visioner som de arbejder med, hvilken oftest er forskellig fra mulighederne i de store byer.
Samtidig er der stor forskel pÄ hvordan man ser pÄ mobilitet. Overordnet set handler det for alle kommuner om at skabe de bedst mulige betingelser for borgere og erhvervsliv. I de store byer er der stor fokus pÄ grÞn mobilitet, hvor visionerne er at flytte sÄ mange som muligt fra bilen over i den kollektive trafik eller pÄ cykel. I de mellemstore og mindre kommuner er mobilitet at skabe de bedste betingelser for at kunne bevÊge sig rundt til de daglige gÞremÄl.
Mange mindre kommuner lever af at der er god tilgÊngelighed til vejnettet og tror ikke sÄ meget pÄ at cyklen kan lÞse deres udfordringer. Dette ofte fordi de fleste af turene er lange pendlerture og fordi det blot er meget lettere at benytte bilen. I store dele af disse kommuner vil det mere dreje sig om hvorledes det er muligt at sammen tÊnke og koble de forskellige hÄndtag der findes og der er rÄd til.
En anden vigtig del, som der er arbejdet med, er at skabe samarbejde pÄ tvÊrs. At fÄ alle forvaltninger til at forstÄ, hvad mobilitet betyder for deres kerneomrÄde. Mobilitetsplaner tager udgangspunkt i borgernes behov. Hvilke mennesker skal de transportere? Kan de transportere sig selv eller er de afhÊngige af kommunal kÞrsel.
OplÊgget vil handle om, hvordan mobilitet forstÄs alt efter hvilken kommune der ser pÄ det, hvordan opgaven er grebet an og hvad der har initieret opgaven og processen med den, som udgangspunkt for en drÞftelse/debat om hvordan vi behandler begrebet mobilitet i forskellige kontekster.
I det fÞlgende beskrives 4 forskellige eksempler pÄ kommuners arbejde med mobilitet
Internetbaseret borgerinddragelse i planlĂŠgningen
I dag er borgerinddragelse en vigtig del af kommunernes hverdag. Men hvordan fastholder kommunerne borgernes interesse for at deltage i kommunens planlĂŠgning? Med udbredelsen af Internettet er der kommet et nyt medie, hvorigennem det er muligt at inddrage flere borgere for fĂŠrre ressourcer. Dette har bl.a. Slagelse Kommune og Hinnerup Kommune i samarbejde med RAMBĂLL NYVIG forsĂžgt at anvende i forbindelse med udarbejdelse af henholdsvis en trafiksikkerhedsplan og en skolevejsanalyse.
I begge kommuner er undersÞgelsen blevet lagt pÄ Internettet, hvor henholdsvis borgere og skoleelever har kunnet gÄ ind og svare pÄ undersÞgelserne.
I dette paper er de to undersĂžgelser beskrevet.
Hvad er borgerinddragelse, og hvornÄr skal borgerne inddrages? BÄde i Planloven og i Agenda 21 bliver kommunerne forpligtet til at inddrage borgerne. Ministerier og styrelser ser samtidig gerne, at der anvendes nye metoder til borgerinddragelse. Problemer opstÄr dog ofte, hvis der kun er et fÄtal af borgere, som er interesseret i at deltage i den kommunale planlÊgning. I dag bliver borgerne eksempelvis inddraget gennem postomdelte spÞrgeskemaer, borgermÞder og avisannoncer. Besvarelserne og deltagelsen i de forskellige borgerundersÞgelser lever bare ikke altid op til kommunernes forventninger