92 research outputs found
HĂ„llbar landbaserad vindkraft â synergi, integration och Konflikt : slutrapport
En samhĂ€llsomstĂ€llning mot ett hĂ„llbart energisystem Ă€r nödvĂ€ndig för att möta en ökande efterfrĂ„gan pĂ„ energi och samtidigt lindra den globala uppvĂ€rmningen. I detta Ă€r en storskalig utbyggnad av landbaserad vindkraft en viktig komponent i Sverige, Europa och internationellt. I Sverige sker en sĂ„dan utbyggnad i landskap som redan Ă€r tydligt prĂ€glade av omfattande markanvĂ€ndning sedan lĂ„ng tid, och förstĂ€rker de rĂ„dande konflikterna om tillgĂ€ngliga landomrĂ„den. Mer vindkraft resulterar i ytterligare pĂ„verkan pĂ„ annan markanvĂ€ndning, redan hotade traditionella och kulturella vĂ€rden samt pĂ„ ekologisk funktionalitet och biologisk mĂ„ngfald. Att identifiera tillrĂ€ckliga arealer lĂ€mpliga omrĂ„den för storskalig vindkraft innebĂ€r stora utmaningar och förutsĂ€tter en vĂ€l genomtĂ€nkt landskapsplanering som sĂ€tter utbyggnad av vindkraft i sammanhang av andra ansprĂ„k. I Sverige saknas idag en generell landskapsplanering som utöver den kommunala översiktsplaneringen kan ge sammanhĂ„llna förutsĂ€ttningar för en hĂ„llbar utveckling. HĂ€r kan utbyggnaden av vindkraft skapa ett incitament för att en sĂ„dan landskapsplanering realiseras. Behovet av ett nytt energisystem stĂ„r mot andra behov och det finns konflikter som mĂ„ste hanteras sĂ„ rimligt och tydligt som möjligt. Det finns platser och situationer som mĂ„ste undantas frĂ„n en storskalig utbyggnad, liksom det finns platser och situationer dĂ€r landbaserad vindkraft kan integreras med annan markanvĂ€ndning och andra vĂ€rden och skapa synergieffekter.VĂ„r utgĂ„ngspunkt i detta forskningsprojekt har varit att sammanstĂ€lla, analysera och tolka landskapsdata pĂ„ nationell, regional och lokal nivĂ„ för att belysa vindkraft idag och i olika framtidsscenarier. UtgĂ„ngspunkter tas i markansprĂ„k för nuvarande och förvĂ€ntad elproduktion av landbaserad vindkraft till 2040 enligt den nationella strategin för hĂ„llbar utbyggnad av vindkraft som presenterades av Energimyndigheten och NaturvĂ„rdsverket under 2021 (ER 2021). Förutom direkt iansprĂ„ktagen mark (ytansprĂ„k) och planeringsyta (omkringliggande mark som kan pĂ„verkas av infrastruktur och dĂ€r begrĂ€nsningar i annan markanvĂ€ndning kan komma i frĂ„ga), sĂ„ har vi analyserat landskapens sammansĂ€ttning i form av markslag, riksintressen, formellt skyddade omrĂ„den och markĂ€gande pĂ„ olika avstĂ„nd runt enskilda turbiner och vindkraftparker. Vi har ocksĂ„ analyserat hur vindkraft ramas in i media sedan 20 Är tillbaka, samt kommuners beredskap att genomföra en storskalig utbyggnad.I sju delstudier presenterar vi resultat pĂ„ nationell nivĂ„, för olika regioner, landsdelar, lĂ€n och kommuner samt i en delstudie Ă€ven för samebyar. Vi kontrasterar förhĂ„llanden i södra Sverige med hög befolkningstĂ€thet och andel artificiell mark mot glesbygd i norra Sverige, med den kumulativa pĂ„verkan som finns frĂ„n byggd infrastruktur, jordbruk, skogsbruk, vattenkraft, storskaliga turism- och rekreationsanlĂ€ggningar med flera ansprĂ„k pĂ„ landareal. Vi tolkar vĂ„ra resultat i förhĂ„llande till konfliktrisker samt till möjliga integrations- och synergimöjligheter nĂ€r vindkraft tar en allt större plats i de svenska landskapen.Landbaserad vindkraft engagerar. Vi har funnit att mediedebatten över tid har gĂ„tt frĂ„n att ha varit polariserad kring för- och nackdelar med vindkraft till att bli mer mĂ„ngfacetterad och spegla en ökad medvetenhet om risker sĂ„vĂ€l som möjligheter. Debatten kan tydligt kopplas till den faktiska lokaliseringen av vindkraft. Lokaliseringen Ă€r den mest avgörande frĂ„gan för kommunal prövning och beslut om vindkraft sĂ„vĂ€l som för opposition eller acceptans. Vi konstaterar att kommuner behöver tillföras lĂ„ngsiktiga resurser för att pĂ„ ett hĂ„llbart sĂ€tt kunna realisera utbyggnadsbehovet av vindkraft och en omstĂ€llning till fossilfri elproduktion. Vi konstaterar ocksĂ„ att vindkraft i största utstrĂ€ckning finns pĂ„ skogsmark och pĂ„ sĂ„dan skogsmark som Ă€gs av privata skogsbolag medan andelar av andra markslag och Ă€garförhĂ„llanden ökar i dess nĂ€romrĂ„de. HĂ€r ser vi möjligheter till integration med vindkraft som en del i skogens mĂ„ngbruk. HĂ€r skapar vindkraft ett incitament för att utveckla det befintliga planeringssystemet för skogsbruk som idag bygger pĂ„Â virkesproduktion med hĂ€nsyn till naturvĂ„rd som tillĂ€gg. Vi ser ocksĂ„ ett behov av att utveckla system för kompensation i olika former för mark som iansprĂ„ktas, mark som finns invid och mark som Ă€r pĂ„ avstĂ„nd frĂ„n vindkraftsanlĂ€ggningar.Vi konstaterar vidare att vindkraftens pĂ„verkan pĂ„ landskapsnivĂ„ innebĂ€r specifika utmaningar i alla aktuella projekteringsomrĂ„den i hela landet. Nuvarande vindkraft och en fortsatt storskalig utbyggnad ses som en risk för en hĂ„llbar utveckling för rennĂ€ringen och den samiska kulturen men ocksĂ„ för vĂ€rdefulla kulturmiljöer och -landskap över lag. Förutom lokaliseringen av vindkraft Ă€r det pĂ„verkan pĂ„ landskapsbilden som kanske Ă€r den mest avgörande svĂ„righeten. Med en integrerad landskapsplanering finns möjligheter att kartlĂ€gga lĂ€mpliga respektive ej lĂ€mpliga lokaliseringar av vindkraft, givet att de lokala förutsĂ€ttningarna fĂ„r rĂ„da och underbygga regionala och nationella utbyggnadsmĂ„l. Riksintressena, inklusive för vindkraft (riksintresse vindbruk), i miljöbalken finns som stöd för prioriteringar. Det behövs dock en översyn och revision av riksintressena i förhĂ„llande till omrĂ„den för formellt skydd och andra ansprĂ„k. Riksintressena Ă€r inte funktionella planeringsverktyg. Ăver lag behövs kunskapshöjande insatser om vindkraftens konfliktrisker och integrations- och synergimöjligheter med andra ekonomiska vĂ€rden kopplat till markslag och markanvĂ€ndning, och för att nĂ„ acceptans och legitimitet lokalt och regionalt. I rapporten lĂ€mnar vi flera rekommendationer till fortsatt utvecklingsarbete och forskning:Goda exempel pĂ„ lyckade vindkraftsetableringar behöver lyftas fram, liksom kunskapsutveckling om vilka faktorer som leder till sĂ„dana och vilka integrationsoch synergimöjligheter som kan uppnĂ„s. För informerade etableringsbeslut behövs dock en omfattande revidering av riksintresse vindbruk och andra riksintressen, dĂ€r vindkraft kan sĂ€ttas i sammanhanget av andra vĂ€rden och ansprĂ„k i ett integrerat planeringssystem som Ă€r dynamiskt och anpassat till landskapens förĂ€ndringar, till exempel som en effekt av klimatförĂ€ndringar. Ambitionerna för en storskalig utbyggnad av vindkraft skapar incitament för att pĂ„ generell nivĂ„ utveckla och införa sĂ„dan strategisk och operativ landskapsplanering i Sverige, vilket det finns ett generellt stort behov av. En sĂ„dan planering behöver utgĂ„ ifrĂ„n lokala förutsĂ€ttningar i ett underifrĂ„nperspektiv. DĂ€rmed behöver nationell och regional planering utgĂ„ ifrĂ„n lokala förutsĂ€ttningar, vilket i sin tur förutsĂ€tter tillrĂ€ckliga och lĂ„ngsiktiga kommunala resurser. LĂ„ngsiktigt hĂ„llbar landskapsplanering ger möjlighet till kontinuerlig avvĂ€gning gentemot befintlig vindkraft, annan energiproduktion och -distribution samt andra vĂ€rden och markanvĂ€ndningsintressen vid identifiering av projekteringsomrĂ„den. LĂ€mpliga respektive ej lĂ€mpliga omrĂ„den kan identifieras med verktyg och metoder som finns tillgĂ€ngliga och Ă€r beprövade och som kombinerar olika typer av data. Det finns god tillgĂ„ng pĂ„ bra biofysiska data och data om naturvĂ€rden och markĂ€gare, dĂ€remot finns en brist pĂ„ data som kvantifierar olika typ och grad av socio-kulturell pĂ„verkan av vindkraft och hur sĂ„dan kan begrĂ€nsas. HĂ€r behövs mer horisontell och tvĂ€rvetenskaplig forskning. Det Ă€r nödvĂ€ndigt att vidareutveckla möjligheter och kriterier för kompensatoriska insatser till markĂ€gare och pĂ„ samhĂ€llsnivĂ„, inom, vid och pĂ„ avstĂ„nd till projekteringsomrĂ„den. Vindkraft dominerar och kommer framöver att dominera pĂ„ skogsmark. Vindbruk kan ses som del i mĂ„ngbruk i skog och skogslandskap. Planeringssystem för detta behöver utvecklas, vilket det finns ett stort behov av Ă€ven oavsett vindkraft. PĂ„ skogsmark liksom pĂ„ andra markslag behöver kriterier för stoppomrĂ„den definieras i förhĂ„llande till vĂ€rdetrakter, intakta landskap och kĂ€nsliga kulturlandskap.Flera av dessa rekommendationer förutsĂ€tter finansiering och annan resursförstĂ€rkning pĂ„ lokal nivĂ„. Takten i det pĂ„gĂ„ende omstĂ€llningsarbetet för hĂ„llbar, storskalig utbyggnad av landbaserad vindkraft Ă€r ytterst avhĂ€ngig tydliga politiska prioriteringar
Participatory comprehensive planning to handle competing land-use priorities in the sparsely populated rural context
Rural areas supply the planet's natural resources while simultaneously harbor refuges for most of the world's remaining biodiversity and intact, resilient ecosystems. Since traditional extractive activities must increasingly co-exist with non-exploitative activities such as tourism and conservation, sustainable land use planning is essential for managing trade-offs between incompatible interests in rural areas. With "communicative planning" being promoted since decades, participation is considered crucial for reconciling different planning interests. However, the implementation of participation remains patchy and uneven, not least in sparsely populated regions with low capacity where participation could be a game-changer. Here, we consider municipal comprehensive planning as an existing arena to explore participatory planning approaches potentially capable of simultaneously managing competing land uses and promoting sustainable development in sparsely populated rural contexts. Collaborative work between researchers and public managers resulted in the co-development of an approach based on qualitative village- and interest-based focus groups that facilitated the formulation, negotiation, and legitimization of concrete and detailed local guidelines that prioritize between different land uses. Consequently, the resulting comprehensive plan draft was more readily adopted than the output of a traditional planning process. We found that citizens in sparsely populated municipalities seem willing to actively contribute to rural development processes if they have significant influence
Wind power distribution across subalpine, boreal, and temperate landscapes
Onshore wind power is increasingly expanding to meet global and national goals to increase renewable, clean, and fossilfree energy production. In many countries and regions, however, historical and current land use is extensive, and the expansion of wind power has to be well-tuned to avoid risking irreversible legacy losses of existing and traditional land uses, landscape values, and cultures. Hence, assessments of the siting premises of current and forecasted expansion of wind power are strongly needed as a basis for sustainable planning. We present a study from alpine to temperate biomes in Sweden, where an ambitious onshore wind power expansion strategy has been put in place and will result in Swedish landscapes that are typified by wind power. We explored the existing legal frameworkâ i.e., the national interest for wind power according to the Swedish Environmental Codeâconcerning the spatial interaction with other national interests for nature conservation, landscape values, and other land uses, and the land cover, landowner, and formally protected areas distribution within wind power sites and in their proximity. We found that the national interest framework does not provide sufficient guidance for locating wind power to avoid spatial overlap with conflicting interests and values. Furthermore, our analysis revealed that wind power is located mainly in forest-dominated landscapes, and on lands where private forest companies are the dominant owners but where the proportion of public and non-industrial private ownership increases in the near surroundings. Finally, we found that large areas of formally protected areas are within the proximate areas influenced by wind power. As an extensive onshore wind power expansion is already going on, and an even more extensive expansion is projected, the ways forward toward a sustainable wind power expansion calls for integrated landscape planning approaches that are based on comprehensive assessments of existing interests and values
Readiness and planning for more wind power: municipalities as key actors implementing national strategies
In the global context of rapidly developing wind-power technology, local governments have to balance local interests with larger scale targets when implementing national and international strategies. An implication of a new Swedish national strategy for wind-power development is considerable intrusion into natural resource-rich northern landscapes, where municipalities already strive to manage diverse surface demanding and legally valued land-use interests. Municipalities will thus play a key role in wind-power development. Results of our survey suggest that most municipalities have functioning wind-power plans, linked to their municipal comprehensive planning (MCP). However, so far, relatively few wind-power farms have been established, and municipalities have rarely used their right to veto, suggesting that most have not yet experienced significant problems linked to wind-power development. The municipalities rely on their right to veto, and only a third highlighted planning as a tool for handling the increasing demand for wind-power developments. Legislative changes regarding the right to veto and the status of MCP could affect local self-government considerably. Wind-power development could have major consequences for local landscapes and governments, and a municipal-wide policy regarding future wind-power development and MCP as a mediating tool must be secured to balance local interests with national ambitions
MaÌngbruk av skog â om att utveckla skogens mervaÌrden
MÄngbruk av skog Àr ingen ny företeelse i Sverige. Skogen har alltid pÄ olika sÀtt haft betydelse för mÀnniskors försörjning. Dagens definition av mÄngbruk Àr att skogen anvÀnds för flera olika syften (t.ex. skogsbruk, naturturism, rennÀring, naturvÄrd m.m.) som kan vara kommersiella eller icke-kommersiella. Inom ramen för det nationella skogsprogrammet har frÄgan om mÄngbrukets outnyttjade potential aktualiserats. Beroende pÄ vem eller vilka man frÄgar, och vilken erfarenhet de har av mÄngbruk, finns det emellertid olika uppfattningar om mÄngbrukets potential att skapa fler jobb och hÄllbar tillvÀxt i hela landet.
I den hÀr rapporten syntetiserar vi kunskap om mÄngbruk av skog baserat pÄ tidigare och nu genomförda studier och kartlÀgger och analyserar förutsÀttningarna för att bedriva mÄngbruk av skog. UtifrÄn studiens frÄgestÀllningar har vi kommit fram till följande slutsatser:
⹠Naturturism Àr en primÀr form av mÄngbruk med utvecklingspotential för jobbskapande pÄ landsbygden.
âą Ăven vidareförĂ€dling av olika rĂ„varor och Ă€ventyrsbaserade aktiviteter har potential att utvecklas inom ramen för mĂ„ngbruk.
⹠En vÀl fungerande samhÀllsinfrastruktur Àr en viktig förutsÀttning för alla former av mÄngbruk som bygger pÄ att verksamheten ska attrahera besökare.
⹠Icke-kommersiella former mÄngbruk Àr en sjÀlvklarhet för mÄnga skogsÀgare. Man anger sjÀlvhushÄllning (av frÀmst viltkött, bÀr och svamp) samt rekreationsbefrÀmjande ÄtgÀrder (som t. ex. att ordna en grillplats för lokalbefolkningen).
⹠MÄnga skogsÀgare har inte intresse av att utveckla mÄngbruk pÄ sin mark, men stÀller sig ofta positiva till att andra gör det.
⹠AllemansrÀtten Àr en central förutsÀttning för mÄngbruk, men det Àr viktigt att upprÀtta formella avtal vid kommersiell verksamhet pÄ annans mark.
⹠MÄngbruk kan ofta bedrivas i skogen oavsett hur den sköts, Àven om det finns exempel dÀr sÀrskilt trakthyggesbruk kan upplevas som störande.
⹠Det finns potential att utveckla mÄngbruk i anslutning till skyddade omrÄden - pÄ sÄ sÀtt skulle mÄngbruk kunna fungera som en brygga mellan att bruka och bevara skogslandskapet.
⹠Genom att skapa dialogplattformar som möjliggör för olika aktörer att fÄ en holistisk bild av skogslandskapet och dess nyttjande kan olika mÄngbruksverksamheter bÀttre utvecklas bÄde parallellt och integrerat.
⹠MÄngbrukets utmaningar liknar andra smÄföretagares utmaningar vad gÀller efterlevnaden av komplicerade regelverk som Àr anpassade till mer storskaliga företag vad gÀller till exempel livsmedelshantering.
⹠DÀrutöver innebÀr mÄngbrukets lokalisering till glesbygd att det finns utmaningar med att bedriva sÀsongsbunden verksamhet och svÄrigheter med att finna arbetskraft.
Dagens skogspolitik frÀmjar i princip mÄngbruk, men i studierna som denna rapport bygger pÄ framkommer att mÄngbruksfrÄgan Àr sektorsövergripande och att insatser inom exempelvis nÀrings- och landsbygdspolitiken ocksÄ behövs för att nÄ mÄngbrukets fulla potential.
Följande slutsatser frĂ„n rapporten utgör förslag till hur genomförandet av det nationella skogsprogrammets vision och mĂ„let âMĂ„ngbruk av skog för fler jobb och hĂ„llbar tillvĂ€xt i hela landetâ kan realiseras, och hur mĂ„len âĂkad sysselsĂ€ttningâ, âStĂ€rkt hĂ„llbar tillvĂ€xtâ och âLandsbygdsutveckling med beaktande av skogens sociala vĂ€rdenâ kan uppnĂ„s:
⹠Utveckla politik och styrning för mÄngbruk inom ramen för hÄllbar landsbygdsutveckling.
⹠StÀrk landsbygdens infrastruktur för att möjliggöra mÄngbruk av skog.
⹠Etablera arenor för samverkan och erfarenhetsutbyte rörande mÄngbruk.
⹠Sprid kunskap om mÄngbruk och satsa pÄ entreprenörskap.
⹠Utveckla former för avtal mellan mÄngFoto: Maria Groth/Mostphotos bruksentreprenörer, markÀgare och andra rÀttighetsinnehavare.
⹠Se över om skyddade omrÄden kan öppnas upp för mÄngbruk.
⹠Förenkla regelverk för landsbygdsföretagande.
⹠Se över möjligheterna till riktade ekonomiska stöd till mÄngbrukare pÄ landsbygden
THE CHANGING ROLE OF HUNTING IN SWEDEN-FROM SUBSISTENCE TO ECOSYSTEM STEWARDSHIP?
Although hunting served traditionally to supply game meat, and that is still important in Sweden, recreation is the most common reason for hunting moose (Alces alces) today. Hunting also serves an important management purpose in regulating moose populations to control crop and forest damage. This study used semi-structured interviews with key stakeholders and officials involved in the recently implemented ecosystem-based, adaptive local moose management system where hunters and landowners become environmental stewards responsible for managing moose in context with forest damage, vehicular collisions, large carnivores, and biodiversity. Our study found that participation and collaboration in reaching management objectives was perceived as positive by stakeholders, although their stewardship is jeopardized if specific management responsibilities are not clarified regarding monitoring. Further, it is important to find long-term funding solutions for monitoring activities that are critical for adequate data collection and to support the stakeholder role as steward. The importance of monitoring must be communicated to individual hunters and landowners to achieve an ecosystem-based moose management system that effectively incorporates both social and ecological values
Forest Sector Sustainability Communication in Europe: a Systematic Literature Review on the Contents and Gaps
Public-private partnerships in a Swedish rural context : A policy tool for the authorities to achieve sustainable rural development?
Public-private partnerships (PPPs) have become a popular tool for governing rural development in a European context. PPPs are often presented as significant solutions for increasing both the effectiveness (problem-solving capacity) and the legitimacy of sustainable rural governance in terms of participation and accountability. In Sweden, where PPPs have played a marginal role, due to the EU cohesion policy they are now gaining ground as a model for the governance and management of natural resources in rural areas. Previous research shows that the state remains crucial in governing the process of governance through partnerships, especially in a rural as opposed to an urban context, where the state plays an ongoing role in initiating, structuring, financing and regulating partnerships. Is this an example of the state trying to counterbalance the increased power of the private sector, or the opposite â that is, an attempt to reduce social exclusion and increase participation by promoting the interest of private actors in local development processes? Our study examines the critical role of the state in these partnerships. We focus on authorities in charge of natural resource management and rural development and assess the enabling role of the authorities in rural areas with a weak or dispersed private sector. Empirical data is collected via group interviews at a workshop in which key representatives from the authorities participated. We identify a number of potential challenges associated to PPPs in a rural context, and in light of this we clarify how the authorities engage in different types of partnership arrangements, as well as their capacity to facilitate these partnerships in attempt to enhance sustainable rural development
Does collaboration lead to sustainability? : A study of publicâprivate partnerships in the Swedish mountains
The conflicts that are frequently manifested in the Swedish mountains often stem from the use and preservation of natural resources: resistance against protected area proposals, protests concerning the management of large carnivores, felling of old-growth forests, and disputes over who should be allowed to hunt or fish are commonplace. There are currently strong trends, both in national and international policy making, towards leaning on various forms of collaborative governance arrangements to deal with such policy failures. Consequently, various forms of partnerships have been initiated to promote more sustainable practices in mountain regions of Sweden. But to what extent does the creation of collaborative arrangements in natural resource management improve policy output and sustainability outcomes? To examine the issue, data was extracted from 47 semi-structured interviews with 39 project leaders and eight county officials, the sample being randomly selected from a database of 245 public-private collaborative projects in the Swedish mountains. The results indicate that partnerships do lead to improved sustainability â especially when it comes to social outcomes. There is, however, a need for more systematic follow-ups by practitioners, particularly on ecological outcomes where the country administrative boards should take a leading role and facilitate such evaluations in the future.FjĂ€llsamverka
- âŠ