Abstract
When personal data are collected and utilised to produce personal data intensive services, users of these services are exposed to the possibility of privacy losses. Users’ information privacy concerns may lead to non-adoption of new services and technologies, affecting the quality and the completeness of the collected data. These issues make it challenging to fully reap the benefits brought by the services.
The evaluation of information privacy concerns makes it possible to address these concerns in the design and the development of personal data intensive services. This research investigated how privacy concerns evaluations should be developed to make them valid in the evolving data collection contexts.
The research was conducted in two phases: employing a mixed-method research design and using a literature review methodology. In Phase 1, two empirical studies were conducted, following a mixed-method exploratory sequential design. In both studies, the data subjects’ privacy behaviour and privacy concerns that were associated with mobility data collection were first explored qualitatively, and quantitative instruments were then developed based on the qualitative results to generalise the findings. Phase 2 was planned to provide an extensive view on privacy behaviour and some possibilities to develop privacy concerns evaluation in new data collection contexts. Phase 2 consisted of two review studies: a systematic literature review of privacy behaviour models and a review of the EU data privacy legislation changes.
The results show that in evolving data collection contexts, privacy behaviour and concerns have characteristics that differ from earlier ones. Privacy concerns have aspects specific to these contexts, and their multifaceted nature appears emphasised. Because privacy concerns are related to other privacy behaviour antecedents, it may be reasonable to incorporate some of these antecedents into evaluations.
The existing privacy concerns evaluation instruments serve as valid starting points for evaluations in evolving personal data collection contexts. However, these instruments need to be revised and adapted to the new contexts. The development of privacy concerns evaluation may be challenging due to the incoherence of the existing privacy behaviour research. More overarching research is called for to facilitate the application of the existing knowledge.Tiivistelmä
Kun henkilötietoja kerätään ja hyödynnetään dataintensiivisten palveluiden tuottamiseen, palveluiden käyttäjien tietosuoja saattaa heikentyä. Käyttäjien tietosuojahuolet voivat hidastaa uusien palveluiden ja teknologioiden käyttöönottoa sekä vaikuttaa kerättävän tiedon laatuun ja kattavuuteen. Tämä hankaloittaa palveluiden täysimittaista hyödyntämistä.
Tietosuojahuolten arviointi mahdollistaa niiden huomioimisen henkilötietoperusteisten palveluiden suunnittelussa ja kehittämisessä. Tässä tutkimuksessa selvitettiin, kuinka tietosuojahuolten arviointia tulisi kehittää muuttuvissa tiedonkeruuympäristöissä.
Kaksivaiheisessa tutkimuksessa toteutettiin aluksi empiirinen monimenetelmällinen tutkimus ja tämän jälkeen systemaattinen kirjallisuustutkimus. Ensimmäisessä vaiheessa tehtiin kaksi empiiristä tutkimusta monimenetelmällisen tutkimuksen tutkivan peräkkäisen asetelman mukaisesti. Näissä tutkimuksissa selvitettiin ensin laadullisin menetelmin tietosuojakäyttäytymistä ja tietosuojahuolia liikkumisen dataa kerättäessä. Laadullisten tulosten pohjalta kehitettiin kvantitatiiviset instrumentit tulosten yleistettävyyden tutkimiseksi. Tutkimuksen toisessa vaiheessa toteutettiin kaksi katsaustyyppistä tutkimusta, jotta saataisiin kattava käsitys tietosuojakäyttäytymisestä sekä mahdollisuuksista kehittää tietosuojahuolten arviointia uusissa tiedonkeruuympäristöissä. Nämä tutkimukset olivat systemaattinen kirjallisuuskatsaus tietosuojakäyttäytymisen malleista sekä katsaus EU:n tietosuojalainsäädännön muutoksista.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kehittyvissä tiedonkeruuympäristöissä tietosuojakäyttäytyminen ja tietosuojahuolet poikkeavat aikaisemmista ympäristöistä. Näissä ympäristöissä esiintyy niille ominaisia tietosuojahuolia ja huolten monitahoisuus korostuu. Koska tietosuojahuolet ovat kytköksissä muihin tietosuojakäyttäytymistä ennustaviin muuttujiin, arviointeihin voi olla aiheellista sisällyttää myös näitä muuttujia.
Olemassa olevia tietosuojahuolten arviointi-instrumentteja on perusteltua käyttää arvioinnin lähtökohtana myös kehittyvissä tiedonkeruuympäristöissä, mutta niitä on mukautettava uusiin ympäristöihin soveltuviksi. Arvioinnin kehittäminen voi olla haasteellista, sillä aikaisempi tietosuojatutkimus on epäyhtenäistä. Jotta sitä voidaan soveltaa asianmukaisesti arviointien kehittämisessä, tutkimusta on vietävä kokonaisvaltaisempaan suuntaan