University of Mostar, Faculty of Humanities and Social Sciences
Abstract
Rezultati kvantitativnih i bibliometrijskih istraživanja, kao i odluke koje na temelju tih rezultata mogu proizaći i utjecati na određene politike, uvelike ovise o kvaliteti ulaznih podataka preuzetih iz bibliografskih i citatnih baza. Ova je tvrdnja izravno povezana s velikim brojem bibliometrijskih i scientometrijskih istraživanja koja nekritički preuzimaju podatke iz bibliografskih i citatnih baza WoS – Web of Science ili Scopus. U ovome istraživanju, koje je rađeno u okviru hrvatskoga nacionalnog projekta Research activity, collaboration and orientation in social sciences in Croatia and other post-socialist European countries – RACOSS, voditeljice dr. sc. Maje Jokić, analizirana je uloga klasifikacijskoga sustava kod preuzimanja i obrade podataka, odnosno donošenja zaključaka. Preuzeti bibliografski zapisi, objavljeni u 4 896 časopisa, rezultat su strategije pretraživanja znanstvene produktivnosti i citiranosti znanstvenika iz društvenih znanosti u 15 europskih postsocijalističkih zemlja (Bugarska, Hrvatska, Češka, Estonija, Mađarska, Latvija, Litva, Poljska, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Sjeverna Makedonija, Crna Gora i Srbija) od 1996. do 2013. godine. Scopus svoju klasifikaciju znanosti temelji na predmetnoj i sadržajnoj orijentaciji indeksiranih časopisa.
Različitost klasifikacijskoga sustava koji koristi Scopusovu klasifikaciju određene zemlje može dovesti do krive interpretacije na temelju prikupljenih podataka. U radu smo napravili analizu časopisa i radova, a usporedna analiza pripadnosti pojedinoga časopisa području društvenih znanosti rađena je na temelju Scopusa i hrvatske klasifikacije društvenih znanosti, koja se temelji na OECD Frascati fields of science. Nakon što su predmetni stručnjaci provjerili časopise i usporedili ih s klasifikacijskim sustavom koji se koristi u Hrvatskoj, početni uzorak za pouzdane bibliometrijske analize smanjio se na udio od 44 %. Pripadnost pojedinomu području rađena je na temelju predmetne i sadržajne orijentacije indeksiranih časopisa. Da bi se dobili radovi koji pripadaju samo društvenim znanostima, potrebno je, osim filtriranja pojedinih znanstvenih polja, i ručno provjeriti pripadnost časopisa određenomu području. Tako se, osim bitno manjega broja radova i časopisa, pojavila i bitna razlika i u citiranosti.
Cilj je ovoga istraživanja upozoriti istraživače na moguće i stvarne nedostatke ulaznih podataka koji se koriste za vrjednovanje na primjeru uzorka baze Scopus, koja je relativno pouzdan izvor podataka za bibliometrijska istraživanja.Results of quantitative and bibliometric research, as well as decisions that might be made on the basis of those results and influence on certain policies, greatly depend on the quality of input data downloaded from bibliometric and citation databases. This assertion is directly connected to a high number of bibliometric and scientometric research that uncritically download data from bibliographic and citation databases, WoS – Web of Science or Scopus. This research, which has been conducted in the framework of the Croatian national project Research activity, collaboration and orientation in social sciences in Croatia and other post-socialist European countries – RACOSS, lead by Maja Jokic, PhD, analyzes the role of the classification system in downloading and processing data, i.e. making conclusions. Bibliographic records, downloaded in the period from 1996 to 2013, published in 4896 journals, represent the result of strategy on searching the scientific productivity and citation index of social scientists from 15 European post-socialist countries (Bulgaria, Croatia, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia, Bosnia and Herzegovina, North Macedonia, Montenegro and Serbia). Classification of science by Scopus is based on the subject and content orientation of indexed journals.
Diversity of classification system that uses the Scopus classification of a certain country can cause wrong interpretation on the basis of collected data. In this paper we made the analysis of journals and papers, and contrastive analysis of a certain journal affiliation to the field of social sciences was made on the basis of Scopus and Croatian classification of social sciences based on OECD Frascati fields of science. After the experts in this area had checked the journals and compared them to the classification system used in Croatia, the initial sample for reliable bibliometric analyses decreased to the portion of 44%. Affiliation to a certain field was made on the basis of the subject and content orientation of the indexed journals. Besides filtration of scientific fields, it is necessary to check the affiliation of a journal to the certain field by hand in order to get papers that belong only to social sciences. In this way there appeared a significant difference in the citation index additionally to lower number of papers and journals.
The aim of this research is to warn researchers to possible and real deficiencies of input data used for evaluation on the example of the Scopus database, which is relatively reliable source of data for bibliometric research