Vizsgálatainkkal arra kívántunk választ adni, hogy - a Belső Kárpáti Térség érintett eocén-oligocén flóra-spektruma alapján kimutatható-e florisztikai és klímaváltozás, és milyen minőségűek ezek a változások. Fosszilis flórák taxonómiai feldolgozása alapján az eocén - kora oligocén flórák jelentős florisztikai hasonlóságot mutatnak, a termofil elemek dominanciája mellett jellemző a mérsékelt klímaigényű, lombhullató elemek hiánya. Eltérést jelent a nyitvatermők hiánya, a szárnyas termések ritka előfordulása, valamint számos a kora oligocénre jellemző nemzetség alárendelt szerepe a vizsgált eocén flórákban. Ezzel szemben a kora oligocén/késő oligocén flórák alapján gyökeres florisztikai változás tapasztalható a termofil elemek nagy részének eltűnésével, és a mérsékelt elemek növekvő arányával a késő oligocén flórákban. A klímaváltozások nyomonkövetéséhez több módszert alkalmaztunk ? coexistence approach (CA), sztómadenzitás vizsgálatok, d13C mérések, levélindex. Kimutattuk az évi átlaghőmérséklet csökkenését a kora-késő oligocénben, amely leginkább a leghidegebb hónap hőmérsékletének csökkenésével magyarázható. Sztóma-denzitás vizsgálatok alapján a kora oligocén paleogén medence hazai és szlovéniai flóralelőhelyei között élőhelyi különbséget mutattunk ki. Levélmorfológiai vizsgálatok, a szárnyas termések előfordulásbeli különbségei egyértelműen a vizsgált eocén vegetáció zártabb jellegére, a kora oligocén flórák esetében csapadékbeli szezonalitásra utalnak. | The project was focused on the Eocene-Oligocene floral spektra of the Inner Carpathian Region in order to trace spatial and temporal pattern of floristic and climatic changes. Based on systematic studies of Eocene-Early Oligocene floras significant floristic similarity with the dominance of thermophilous taxa and the absence of temperate elements is indicated. Disparate characters of Eocene floras are the absence of gymnosperms, the rare occurrence of winged fruits and the subordinate role of genera characteristic in the Early Oligocene. In contrast, a definite floristic change is observable with the disappearance of most thermophilous elements and increasing ratio of temperate elements in the Late Oligocene assemblages. In order to trace the climate pattern of the studied area and time scale numerous methods were adopted ? coexistence approach, stomatal density, d13C measurements, leaf morphology. Quantitative estimates of climate variables indicate the slight decrease of mean annual temperature during the Early/Late Oligocene which is mainly attributable to the decrease of the mean temperature of the coldest month. Estimates of stomatal density suggest palaeoecological difference between the Slovenian and Hungarian localities of the Early Oligocene Palaeogene Basin. Leaf morphology, the disparate occurrence of winged fruits in the Eocene and Early Oligocene assemblages indicates a more open vegetation and seasonality in precipitation in the latter