I detta arbete har jag valt att undersöka hur tre pedagoger använder sig av skönlitteratur i undervisningen i Svenska som Andraspråk och vilken betydelse de menar att skönlitteraturen har för dessa elever men också hur pedagogerna väljer de skönlitterära texter de använder i klassrummet.
Med hjälp av olika teoretiska utgångspunkter och tre kvlitativa intervjuundersökningar har jag försökt besvara min frågeställning.
Min undersökning har inte gett mig någon generell bild av hur pedagoger i allmänhet arbetar med skönlitteratur i andraspråksundervisningen, men jag har insett att det inte finns ett sätt som är bättre eller sämre än det andra. Man måste jobba utifrån sig själv och sina förutsättningar. Pedagogerna menar att genom skönlitteraturen får eleverna det innehåll som de behöver kognitivt, men på ett mindre komplext språk än i traditionella läromedel. Pedagogernas huvudmål med allt arbete de gör med skönlitteratur är förståelse.In this essay I have choosen to examine how three educationalists use fiction in their teaching of students with swedish as a second language and what meaning they understand fiction has for these students, but also how the educationalists choose the fiction they use in the classroom.
With different theoretical starting points and three qualitative interwiews I have tried to answer my question at issue.
My investigation have not given me any general picture of how educationalist work with fiction when teaching swedish as a second language, but it has made me realize that one way is not better or worse than the other. You need to find your own way of teaching on the basis of your own experience and knowledge. The educationalists I have interviewed wants to give the students the contents they need cognitiveley, but with a less complex language then what they would get from traditional textbooks. The main goal of working with fiction for the educationalists is understanding. That the students understan