Institute for Medical Research and Occupational Health
Abstract
The mortality of 7,032 men employed for one or more years in lead production facilities or battery plaints was followed aver a 23-year period, 1947-70. Lead absorption din many of these men was greatly in excess of currently accepted standards based upon urinary and blood lead concentrations available for a portion of the group. There were 1,356 deaths reported. The standardized mortality ratio (SMR) for all causes was 107 for smelter workers and 99 for battery plant workers. Death from neoplasms were in slight excess in smelters, but not significantly increased in battery plants. There were no excess deaths from kidney tumors. The SMR for cardiovascular-renal disease was 96 for smelter workers and 101 for battery plaint workers. There was definitely no excess in deaths from either stroke or hypertensive heart disease: however, deaths classified as »other hypertensive disease« and »unspecified nephritis or renal sclerosis« were higher than expected. The life expectancy of lead workers was calculated to be approximately the same as that of all U.S. males.U opsežnom epidemiološkom istraživanju mortaliteta u radnika koji su radili više od godinu dana u topionicama olova ili u proizvodnji akumulatora obuhvaćena su 7032 muškarca, i to u razdoblju od 23 godine (1947. do 1970.). Svrha je ovog istraživanja bila utvrditi da li je mortalitet u ovih radnika drugačiji od onog što se može očekivati u sličnoj populaciji muškaraca koji nisu eksponirani olovu. Osim toga željelo se utvrditi da li postoje razlike u mortalitetu s obzirom na razinu olova u krvi i mokraći. Nije prema tome bila svrha proučavati učestalost pojedinih štetnih učinaka olova već saznati da li se u spomenutih radnika javljaju ikakvi kasni učinci koji bi bili uzrokom drugačijeg mortaliteta. Uzroci su smrti grupirani u zbirnu bistu prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti, ozljeda i uzroka smrti. Od 1356 umrlih bivših radnika, podaci o uzroku smrti utvrđeni su u 93% slučajeva. Podaci o olovu u mokraći postojali su za gotovo sve radnike koji su bili aktivni u vrijeme ovih istraživanja, ali samo za 2%, umrlih radnika, tako da su analizirani. podaci samo od 2275 radnika. Kompilirani su i podaci o koncentraciji olova u krvi, ali zbog nedostatka podataka za mnoge radnike i zbog nejednolike razdiobe ovih podataka između aktivnih ti bivših radnika nisu se mogle korelirati vrijednosti olova u mokraći i krvi s mortalitetom. Ukupna smrtnost u radnika iz industrije olova nije se bitno razlikovala od one u općoj populaciji. Izračunato očekivano trajanje života za ovu skupinu radnika (u 20. godini života) iznosi 69.7 godina (za radnike iz topionica) odnosno 71.5 godina (za radnike iz proizvodnje akumulatora). Te se vrijednosti ne razlikuju bitno od očekivanog trajanja života prosječnog dvadesetogodišnjeg američkog muškarca (69.8 godina). Smrtnost od neoplazmi u radnika iz topionica bila je neznatno veća od one što se računski moglo očekivati, ali u ukupnom broju smrtnost je bila tek granično statistički značajno veća. Nije bilo rijetkih neoplazmi ili onih neobične lokalizacije. Valja spomenuti da nije bilo bubrežnih tumora. Smrtnost od srčanih i bubrežnih bolesti također se nije razlikovala prema općoj populaciji. Malena, ali statistički značajna razlika utvrđena je u uzrocima smrti od kroničnog nefritisa i drugih bubrežnih bolesti. Taj je nalaz u suglasnosti s rezultatima proučavanja učinaka olova na pokusnim životinjama. Uzimajući u obzir razine ekspozicije i ponešto veći mortalitet u nekim kategorijama, može se zaključiti da odrasli muškarci, bijelci, eksponirani olovu u granicama postojećih standarda, vjerojatno neće pokazati značajnih razlika u mortalitetu u odnosu na neeksponirane ljude