Hazai és nemzetközi kutatások alapján a magyar tanulók digitális szövegértése mélyen az európai uniós országok tanulóinak teljesítménye alatt található. A helyzetet nehezíti, hogy a pedagógusok esetén is szomorú képet láthatunk Magyarországon: a pedagógusok leggyengébb kompetenciája az információkeresés (Eszenyiné, 2018.) Mindeközben a gyerekek információ szerzési szokásai az olvasáshoz való viszonyukra is hatással van, ezért fontos olyan megoldásokat, támogatási rendszereket keresni, melyek segítik az olvasás népszerűsítését, támogatják az olvasott tartalom értelmezését. A digitális kultúra terjedése nemcsak az olvasási szokásainkat befolyásolja, hanem egy olyan új feldolgozási eszköztárat kínál, amit kreatívan alkalmazva növelhetjük az olvasás szeretetét. Az új módszertani megoldások az olvasási élményeket digitális formában feldolgozzák fel és nemcsak a tanórai keretek között alkalmazhatóak, hanem a non-formális oktatásban is. Alkalmazásukkal a könyvtárak aktivizálhatják a tanulókat, kihasználva az infokommunikációs technológiák adta új lehetőségeket, nyitottabbá teszik a tanulókat a megismerésre, valamint az olvasás élményének igényére. Kísérleti eljárásban elemzése kerültek számítógépes grafikai megoldásokkal történő feldolgozása az olvasott műveknek, a képregénykészítéstől egészen a gondolattérkép-készítővel történő feldolgozásig, voltak csoportok, akik mozgóképek formájában dolgozták fel az olvasott művek egyes aspektusait, de a közösségi média adta lehetőségek kihasználása is jelentős hozadékkal jár. Az előadásban a konkrét megvalósíthatósági lehetőségek kerülnek bemutatásra és elemzésre gyakorlati hasznosíthatóságuk alapján