Проблематика. Створення теоретичних і технологічних засад отримання порошкових матеріалів антифрикційного призначення з використанням порошків дисперснозміцненої міді є актуальною задачею, розв’язання якої потребує установлення залежностей властивостей кінцевого виробу від умов його одержання. Мета досліджень. У роботі поставлено за мету вивчення процесів отримання виробів із порошкових матеріалів на основі дисперсної міді методом гарячого штампування для виготовлення з них струмознімачів рухомого електротранспорту, а також встановлення впливу параметрів штампування на формування щільності структури та деяких властивостей виробів – твердості, границі міцності на згин і питомого електроопору. Методика реалізації. Розроблено методику дослідження процесу компактування порошкових виробів методом гарячого штампування. Вивчення щільності, структури та властивостей проводилось із використанням сучасних методик і обладнання для визначення механічних характеристик, оптичної та електронної мікроскопії, комп’ютерних технологій. Результати дослідження. Проведено дослідження процесів компактування матеріалів антифрикційного призначення на основі дисперснозміцненої міді. Встановлено залежність властивостей матеріалів від умов їх отримання – енергії штампування, температури та часу нагрівання вихідних заготівок перед штампуванням. Показано, що за певних умов штампування щільність матеріалів істотно зростає зі збільшенням енергії штампування до 200 Н⋅м/см³ і у подальшому змінюється неістотно. Відносна щільність матеріалу, нагрітого до температури 950 °С протягом 20–25 хв, найвища і становить 99-100 %. Подальше збільшення часу нагрівання призводить до зменшення щільності після штамповки. Значення твердості матеріалу корелюють зі значеннями щільності. Максимальні значення твердості становлять 550–600 МПа. Значення границі міцності на згин та питомого електроопору теж корелюють зі значеннями щільності матеріалу, але також є залежними від структури матеріалу. Максимальні значення границі міцності становлять 180–200 МПа, а мінімальні значення питомого електроопору – 3,8–4,0 мОм⋅см. Отримані результати пояснені з використанням сучасних уявлень про формування властивостей порошкових матеріалів при їх компактуванні, що дає можливість отримувати їх із наперед заданими властивостями. Висновки. Встановлено залежність властивостей матеріалів антифрикційного призначення для виготовлення з них струмознімачів рухомого електротранспорту від умов їх виготовлення через компактування пористих заготівок гарячим штампуванням. Оптимальними умовами отримання матеріалів з максимальною щільністю, твердістю, границею міцності на згин та мінімальним питомим електроопором є нагрівання вихідних заготівок за температур 900–950 °С протягом 15–20 хв і подальше їх штампування за питомої енергії 200–250 Н⋅м/см³.Background. Creation of theoretical and technological foundations of antifriction powder materials using dispersed-strengthened copper powders is urgent task, requiring a dependency determination of properties of the final product on the conditions of its receipt. Objective. The purpose of this paper is to study the processes of obtaining products from powder materials based on dispersed-strengthened copper by hot stamping of current collector by electric vehicles. Determine the effect of parameters of stamping to form density, structure and some properties of the piece — hardness, flexural strength and specific electrical resistivity. Methods. A processes research technique of products compacting from powder materials by hot stamping was proposed. Density, structure and properties research was conducted using modern techniques and equipment to study the mechanical properties, optical and electron microscopy, computer technology. Results. Processes of compacting of antifriction materials of based dispersed-reinforced copper were investigated. Dependence of properties on the conditions of their production — stamping power, temperature and heating time of initial blanks before stamping was established. It was show that under certain conditions stamping density material greatly increases with the stamping power gain to 200 N⋅m/cm³ and herein after does not change much. Relative density of material heated to a temperature of 950 °C for 20—25 min is 99-100 %. Further increase in heating time leads to a decrease in density after stamping. The value of the hardness of the material correlates with the density. The maximum hardness is 550—600 MPa. The value of flexural strength and specific electrical resistivity also correlates with the density of the material, but also depends on the structure of the material. Maximum values of flexural strength is 180—200 MPa and minimum values of specific electrical resistance is 3.8—4.0 mOhm⋅cm. The results were explained using modern ideas about forming properties of powder materials when their compaction, which enables them to obtain predetermined properties. Conclusions. Dependence of properties of antifriction materials by electric vehicles (current collector) from the conditions of their manufacture compacting porous hot stamped billets was established. Optimum conditions to obtain materials with maximum density, hardness, ultimate tensile strength and flexural specific minimum electrical output of billets are part blanks heated at the temperatures 900—950 °C for 15—20 min and their following stamping on specific energy of 200—250 N⋅m/cm³.Проблематика. Создание теоретических и технологических основ получения порошковых материалов антифрикционного назначения с использованием порошков дисперсноупрочненной меди является актуальной задачей, решение которой требует установления зависимостей свойств конечного изделия от условий его получения. Цель исследований. В работе поставлена цель изучения процессов получения изделий из порошковых материалов на основе дисперсноупрочненной меди методом горячей штамповки для изготовления из них токосъемников подвижного электротранспорта, а также установления влияния параметров штамповки на формирование плотности, структуры и некоторых свойств изделий – твердости, предела прочности на изгиб и удельного электросопротивления. Методика реализации. Разработана методика исследования процесса компактирования порошковых изделий методом горячей штамповки. Изучение плотности, структуры и свойств проводилось с использованием современных методик и оборудования для определения механических характеристик, оптической и электронной микроскопии, компьютерных технологий. Результаты исследования. Проведены исследования процессов компактирования материалов антифрикционного назначения на основе дисперсноупрочненной меди. Установлена зависимость свойств материалов от условий их получения – энергии штамповки, температуры и времени нагрева исходных заготовок перед штамповкой. Показано, что плотность материалов существенно растет с увеличением энергии штамповки до 200 Н⋅м/см³ и в дальнейшем изменяется незначительно. Относительная плотность материала, нагретого до температуры 950 °С в течение 20–25 мин, самая высокая и составляет 99-100 %. Дальнейшее увеличение времени нагрева приводит к уменьшению плотности после штамповки. Значения твердости материала коррелируют со значениями плотности. Максимальные значения твердости составляют 550–600 МПа. Значения предела прочности на изгиб и удельного электросопротивления также коррелируют со значениями плотности материала, но при этом зависят от структуры материала. Максимальные значения предела прочности составляют 180–200 МПа, а минимальные значения удельного электросопротивления – 3,8–4,0 мОм⋅см. Полученные результаты объяснены с использованием современных представлений о формирования свойств порошковых материалов при их компактировании, что дает возможность получать их с заранее заданными свойствами. Выводы. Установлена зависимость свойств материалов антифрикционного назначения для изготовления из них токосъемников подвижного электротранспорта от условий их изготовления компактированием пористых заготовок горячей штамповкой. Оптимальными условиями получения материалов с максимальной плотностью, твердостью, пределом прочности на изгиб и минимальным удельным электросопротивлением являются нагрев исходных заготовок до температур 900–950 °С в течение 15–20 мин и следующая их штамповка при удельной энергии 200–250 Н⋅м /см³