I den boreala vegetationszonens skogar är kväve i regel en tillväxtbegränsande faktor som ofta har en avgörande effekt på markvegetationen. Markvegetationen har betydelse för biologiska processer, biodiversitet och ger ekosystemtjänster. Kväve tillkommer dessa ekosystem genom atmosfärisk kvävedeposition, kvävefixering och skogsgödsling. I och med krav på ökad produktion kan skogsgödsling bli en allt vanligare åtgärd inom skogsbruket vilket skulle öka kvävemängderna i skogen. Vi undersökte därför vilken effekt detta skulle kunna ha på en medelgod tallskogs markvegetation.
Vår studie baserades på data från Skogforsks gödslingsförsök 165, Hagfors. Gödslingsbehandlingarna pågick med olika intervall och doser från 1981 till 2003. Sex arters täckningsgrader, uppmätta och skattade under sex år från och med avverkningen 2006 samlades in och tilldelades oss. Utvecklingen på försöksytorna jämfördes med utvecklingen på obehandlade kontrollytor. Med dessa data analyserade vi effekten av de två gödslingsbehandlingarna på markvegetationens utveckling efter avverkningen.
Analyserna säkerställde inte att kvävegödslingarna hade en effekt på markvegetationens utveckling. Däremot säkerställdes en återkommande tidsmässig effekt på markvegetationens utveckling på både de gödslingsbehandlade ytorna och kontrollytorna. Detta tolkade vi som en kraftig hyggeseffekt som överskuggade eventuell effekt av gödslingsbehandlingarna.
Försökets gödslingsbehandlingar var mångdubbelt kraftigare än dagens rekommenderade skogsgödslingar och atmosfäriska kvävedeposition. Därför kan detta resultat tolkas som att dagens skogsgödslingsåtgärder och kvävedeposition inte har någon nämnvärd effekt på markvegetationens utveckling efter avverkningar, jämfört med hyggeseffekten. Därmed inte sagt att skogsgödsling saknar effekt på markvegetationen, bara att denna studie inte kunde visa på den. För att testa generaliteten i studiens resultat krävs fler försöksstudier på ståndorter med varierande produktivitet.In forests of the boreal vegetation region, nitrogen is commonly a growth limiting factor and of great importance to the forest floor vegetation. The forest floor vegetation is essential to biological processes, biodiversity and providing ecosystem services. Nitrogen enters these ecosystems through atmospheric deposition, nitrogen fixation and forest fertilization. As the demand for forest production is increased, the more common fertilization might be which ought to alter the forest’s nitrogen supply. Therefore we wanted to examine the effects that modified nitrogen levels would have on forest floor vegetation of a common, medium rich pine forest.
Our study was based on data of the Skogforsk experiment 165, Hagfors. The nitrogen fertilization treatments were conducted with different intervals and intensities on the site from 1981 until 2003. The data collected and assigned to us, was the cover data of six different species, measured and estimated during six consecutive years from clear cutting in 2006. The vegetation development on fertilized plots was compared to that of control plots. With these data we analyzed the effects of fertilization on the development of forest floor vegetation after the clear-cut.
Statistical analysis could not determine whether nitrogen fertilization affected the development of forest floor vegetation. But a reoccurring effect on the development of forest floor vegetation is that of time, both on fertilized and untreated plots. This was interpreted as the effect of clear-cutting, overriding possible effects of fertilization.
The intensities of these fertilization treatments were much higher than the sum of recommended forest fertilization and nitrogen deposition. Therefore we do not expect forest fertilization and atmospheric deposition to affect forest floor vegetation development after clear-cuttings, compared to the clear-cut effects. Though this does not mean that forest fertilization has no effect at all, just that this study could not detect it. To test the generality of these results additional experimental studies are needed and in stands of varying productivity