The objective of this study was to find out the level of emotional intelligence of preschool teachersmethodologists
with the purpose of further professional advancement (enhancing their emotional competence). Tools
applied for collecting and processing statistics were the following: survey results, methodologist’s checklists of
observation of conducting classes by the teacher, N. Hall’s Emotional Intelligence Test, questionnaires for parents.
There was also a survey of training participants followed by written feedback. STATA software was used for data
processing, and the online TextAnalyzer utility was used to process free responses from the parent questionnaires. It is
found that the system of formation of emotional intelligence, based on the training we have developed, has a positive
impact on the development of emotional intelligence of preschool teachers-methodologists. The above approach
enhances the knowledge of preschool teachers about their emotions, senses and feelings, contributing to the
development of their ability to understand their own emotions. After the training, 7.14% of the participants showed a low
level as opposed to the initial level of 33.33%. The medium level rose significantly, from 60.0% to 78.6%. And the high
level of awareness of emotional intelligence in teachers has increased more than twice - from 6.67% to 14.29%. The
arithmetical mean for raw scores also increased - from 43.87 to 57.54, thus confirming that the system used in training
allows developing strategies for modulation of their emotions, introducing the training participants to the techniques of
expression of their emotions and developing a range of emotional competency skills aimed at overcoming emotive
situations. Since during the analysis of the lessons by the methodologist the teacher had to respect both the positive and
negative response of the methodologist and since respect is a component of leadership, we can say that the feedback
contributed to the development of leadership qualities of teachers. Regarding pedagogical skills, provided that the
teacher constantly works on self-improvement of emotional intelligence, we state that the level of the teacher’s
pedagogical skills also improves. We consider it reasonable to further explore the possibilities of developing the
competence of emotional intelligence in future teachers during their study in higher educational institutions and
preschool teachers.Метою даного дослідження було визначено з’ясування рівня емоційного інтелекту вихователів-методистів закладів дошкільної освіти з ціллю їх подальшого професійного апгрейду (підвищення рівня їх емоційної компетентності). Для збору та обробки статистичних даних використовувалися такі інструменти, як: результати анкетувань, чек-листи спостереження методистом ведення занять педагогом/вихователем, діагностичний тест Н. Холла «Діагностика емоційного інтелекту», опитувальники для батьків. Також проводилось анкетування учасників тренінгу і письмовий зворотній зв’язок. Для обробки даних було використано програмне забезпечення STATA Software та для обробки відкритих відповідей з питальників для батьків було використано онлайн утиліту TextAnalyzer. З’ясовано, що система формування емоційного інтелекту, яка базується на розробленому нами тренінгу, позитивно впливає на розвиток емоційного інтелекту вихователів-методистів закладів дошкільної освіти. Вищеописаний підхід поглиблює знання педагогів закладів дошкільної освіти про власні емоції, відчуття та почуття, що сприяє розвитку їх здатності до розуміння власних емоцій. Після проведеного навчання у тренінгах низький рівень показали 7,14% учасників на відміну від початкового рівня, показник якого сягав 33,33%. Середній рівень значно піднявся, з 60,0% до 78,6%. А показник високого рівня обізнаності емоційному інтелекту у педагогів зріс з 6,67% до 14,29%, більше, ніж у двічі. Показник середнього арифметичного по сирим балам теж змінився у сторону збільшення – з 43,87 до 57,54, що підтверджує, що система навчання, застосована у тренінгу, дозволяє виробити стратегії управління власними емоціями, ознайомити учасників тренінгу із техніками екологічного вираження своїх емоцій й сформувати спектр навичок з емоційної компетентності спрямованих на подолання емоціогенних ситуацій. Вважаємо доцільним у подальшому дослідити можливості формування компетентності з емоційного інтелекту у майбутніх педагогів під час їх навчання у закладах вищої освіти та у вихователів закладів дошкільної освіти.Целью данного исследования было выяснить уровень эмоционального интеллекта воспитателей-методистов дошкольных учреждений с целью дальнейшего профессионального роста (повышения их эмоциональной компетентности). Для сбора и обработки статистики использовались следующие инструменты: результаты опросов, контрольные списки методистов
наблюдения за проведением занятий воспитателем, тест эмоционального интеллекта Н. Холла, анкеты для родителей.
Был также опрос участников тренинга с последующим письменным отзывом. Программное обеспечение STATA было использовано для данных обработки, онлайн-утилита TextAnalyzer использовалась для обработки бесплатных ответов анкет родителей. Установлено, что система формирования эмоционального интеллекта, основанная на разработанном нами тренинге, имеет положительный влияние на развитие эмоционального интеллекта воспитателей-методистов дошкольных учреждений. Вышеуказанный подход расширяет знания дошкольных педагогов об их эмоциях и чувствах, способствуя развитию их способности понимать свои эмоции. После тренинга 7,14% участников показали низкий
уровень по сравнению с начальным уровнем 33,33%. Средний уровень значительно вырос, с 60,0% до 78,6%. И высокий
уровень осознания эмоционального интеллекта у методистов возрос более чем в два раза - с 6,67% до 14,29%.
Среднее арифметическое для необработанных оценок также увеличилось - с 43,87 до 57,54, что подтверждает, что система, используемая в обучении позволяет разрабатывать стратегии модуляции своих эмоций, знакомить участников тренинга с методиками выражения своих эмоций и развития ряда навыков эмоциональной компетентности, направленных на преодоление эмоциогенных ситуаций. Мы считаем целесообразным продолжить изучение возможности формирования эмоционального интеллекта у будущих воспитателей при обучении их в высших учебных заведениях