Promišljanje o ženskom subjektu u romanu o odrastanju S one strane oblaka (Zagreb: Mladost, 1979) Božene Loborec temeljimo ponajprije na iskazima ženskoga glasa u tekstu romana s pomoću kojih se, karakterološki i fenomenološki, oblikuje subverzivnost ženskosti karaktera i položaja glavne junakinje unutar obitelji i društvene zajednice. Drugo, čitanje uvjetujemo i iskazima sveznajuće pripovjedačice koji tumače psihološku pozadinu postupaka glavne junakinje. Cilj je našega pristupa osvijestiti na temelju iskaza u tekstu romana postupke i očitovanja kojima se empirijska autorica Božena Loborec upisala u povijest suvremenoga hrvatskog ženskog pisma i nastojati pročitati njezin autobiografski roman iz perspektive u njemu prevladavajućih ženskih glasova, i junakinje i pripovjedačice. U kontekstu cjeline poznavanja njezina opusa čini se važnim ponovo se posvetiti njezinu jedinom romanu, i osvijetliti njegove značajke i mimo, u tekstu romana očita, širega konteksta, zavičajnoga i ratnoga. Propitat će se je li taj roman dio tzv. ženske književnosti i književnosti »pisane u ženskom rodu« i koje su u njemu odlike tzv. ženskoga stila. Feminološki aspekt romana komentira se s obzirom na pojmove »manjka« i suviška kojima je domaća kritika, tradicionalno i neosviješteno, tumačila djela ženskih autora. Božena Loborec u kritici se mjestimice uklopila u stereotip o zavičajnim autoricama koje pišu iz dokolice, neprofesionalno, s pripisivanim im manjkom svijesti o poetičkim postupcima i mehanizmima tekstualnosti. Osobito je ograničavajuća okolnost što se njezin roman bez prevelika kolebanja u kritici smjestio u književnost za djecu te se i ta ustaljena predodžba o njezinoj »prozi o odrastanju« nastoji preispitati. Cilj je da se ponudi čitanje koje će se odmaknuti od uobičajenih referencija koje su se pripisivale njezinu proznom pisanju (rodni grad, ratno doba, uža obitelj, zaraćene strane, ideološka očitovanja), s fokusom na feminološkom potencijalu koji tekst nedvojbeno nudi, iako pronosi ambivalentne poruke, što svjedoči o fluidnosti ženskoga subjekta u romanu