ilj rada je istražiti posebne značajke i svojstva najvažnijih voda u Dalmaciji za deset godina (1996.-2005.), na 42 mjerne postaje, prema standardima za pitke vode.Rad prikazuje kemijski sastav vodâ, podjelu vod i koncentraciju soli. Razine bakterijskoga onečišćenja prikazane su s ukupnim koliformnim bakterijama (NVB coli/100 mL). Značajke vodâ izražene su kficijentima koji jesu omjeri između sastojaka vode. Izračunani su omjer Ca/Mg, omjer SO4/Cl i K1, K2 za bikarbonatnu tvrdoću. Natrij je izračunan iz razlike kficijenata K1 (odnos zbroja klorida, sulfata i kabonatne tvrdoće) i K2 (odnos nekarbonatne i karbonatne tvrdoće) i karbonatne tvrdoće. Krške vode u Dalmaciji su umjereno tvrde, omjer SO4/Cl je 0,38-1,6, nekorozivne su (K1 manji od 0,2) nisu osobito mineralizirane (<500 mg/L minerala). Sulfatne vode su općenito tvrde, omjer SO4/Cl je veći od 1,6, K1 je 0,2-0,65. Kloridne vode su dosta tvrde i tvrde, osobito na estuarijima, omjer SO4/Cl je manji od 0,38 a K1 je veći od 0,65. Od sve ispitane 42 vode, 74% ih je svrstano u hipotenzivne (<10 mg Na/L), 12% u normotenzivne (od 11 do 20 mg Na/L) i 14% u hipertenzivne (>20 mg Na/L). Vode smo podijelili tako što smo koncentraciju natrija povezivali projektivno s razinom arterijskoga tlaka, znajući da povećana koncentracija natrija povećava krvni tlak.Podzemne vode i izvorske vode u Dalmaciji manje su zagađene od površinskih voda. Većina tih voda ima geometrijsku srednju vrijednost NVB coli<150/100 mL u 24 od 42 istraživane mjerne postaje. Najveće bakterijsko onečišćenje nađeno je na devet postaja, gdje je NVB coli>1000/100 mL a umjereno je onečišćenje nađeno na devet mjernih postaja, gdje je NVB coli između 150 i 1000/100 mL vode.Fizikalni i kemijski pokazatelji kakvoće za veliki broj vodâ u Dalmaciji su ispod propisanih međunarodnih granica za pitke vode