Human activities can negatively impact biodiversity, including bats, leading to excessive mortality, population declines and potentially species extinction. Amongst these threats, wind power and light pollution are both known to affect bats when foraging, commuting, or roosting. This can have consequences on species presence at a local scale, but when cumulative impacts from all wind turbines and artificial lighting sources, consequences are greater on species’
survival.
As the dominating boreal forest is of great importance for Finnish bats, especially during the summer and its permanent twilight, I investigated how wind turbines and artificial lighting could affect the presence and activity of bats in this habitat. This choice was motivated by the vast proportion of wind turbines being built there at the moment, and the general increase in the use of artificial lighting at night. The final reason is that there is no data on the impacts of artificial lighting and wind power on bats in the country.
I monitored bat acoustic activity at several wind farms located in forest and observed that the presence of bats increased when getting away from wind turbines, for both Eptesicus nilssonii and Myotis spp. The range of this repelling effect was estimated at 800 m for the former species, and more than 1,000 m for the latter. This avoidance of wind turbines and their surroundings could mean a loss of commuting and foraging habitats for bats. The reasons behind this phenomenon are not understood but could be explained by the changes in landscape consequent of the construction of turbines in the forest, or the consequences of these changes on insects. Regarding light pollution, I set up flood lights in the forest and recorded bat activity to assess the effect on E. nilssonii and Myotis spp. The response of the latter was negative towards flood lights, with significantly lower presence at lit sites than dark sites. The observed response of E. nilssonii was also negative, but not significantly, and could be explained by the absence of UV emission by the flood lights, that would fail to attract insects.
In this thesis, I showed that wind power and light pollution have negative impacts on the presence of bats in Finland. At a local scale, the existence of wind turbines or artificial lighting will shape the presence of E. nilssonii and Myotis spp. When looking at the cumulative impacts of all wind turbines and artificial lighting in Finland, but also other sources of disturbance such as roads or power lines, we could see a considerable part of the country’s total area being affected, i.e., being avoided by bats. Therefore, I recommend better consideration of bats in wind power projects and in the use of artificial lighting. More globally, I recommend that the actual impacts of wind power on bats – including fatalities - in the country to be assessed, and the use of artificial lighting to be reevaluated, as renewable energy and energy sobriety are both key components for our transition to sustainability.Ihmistoiminnan vaikutukset lepakoihin pohjoisella havumetsävyöhykkeellä
Ihmistoiminnalla voi olla haitallinen vaikutus monimuotoisuuteen, kuten lepakoihin, ja se voi johtaa lisääntyneeseen kuolleisuuteen, eliöiden kantojen pienenemiseen ja mahdollisesti lajien sukupuuttoon. Esimerkiksi tuulivoiman tuotannolla ja keinotekoisella valolla tiedetään olevan vaikutusta lepakoiden saalistamiseen, liikkumiseen ja päiväpiilojen käyttöön. Tällä voi olla vaikutusta lepakoiden esiintymiseen paikallisella tasolla, mutta kokonaisvaikutukset voivat uhata koko lajin olemassaoloa.
Boreaalinen metsä vallitsevana luontotyyppinä on lepakoille erittäin tärkeä, erityisesti kesällä valon määrän lisääntyessä, ja tästä syystä tutkin miten tuulivoimatuotanto ja keinotekoinen valo vaikuttavat lepakoihin metsissä. Valintaani vaikuttivat tämänhetkinen tuulivoimarakentamisen lisääntyminen, sekä yleisesti lisääntynyt keinotekoisen valon määrä. Tärkeimpänä syynä on kuitenkin se, että tuulivoiman ja keinotekoisen valon vaikutuksista lepakoihin ei ole maassamme tutkittua tietoa.
Havainnoin lepakoiden ääniaktiivisuutta useilla metsäisillä tuulivoima-alueilla ja huomasin pohjanlepakon (Eptesicus nilssonii) sekä siippalajien (Myotis spp.) aktiivisuus lisääntyi etäännyttäessä tuulivoimaloista. Tämä karkotusvaikutus näkyi pohjanlepakolla 800 metrin päähän, ja siipoilla vielä yli kilometrin etäisyydellä. Tämä tuulivoimaloiden ja niiden välittömän ympäristön välttely voi johtaa lepakoiden muutto- ja saalistusalueiden vähentymiseen. Ilmiön syyt eivät ole tiedossa, mutta sitä voidaan selittää tuulivoiman rakentamisesta johtuvissa muutoksissa metsämaisemassa, tai näiden muutosten vaikutuksesta lepakoihin. Valosaasteen vaikutusten tutkimiseksi asetin valonlähteitä metsään, ja äänitin lepakoiden aktiivisuutta selvittääkseni valon vaikutuksia pohjanlepakkoon ja siippoihin. Siippojen vastevalon määrän lisääntymiseen oli negatiivinen, ja niitä esiintyi tilastollisesti merkitsevästi vähemmän valoisilla kuin pimeillä kohteilla. Myös pohjanlepakon vaste oli negatiivinen, mutta ei tilastollisesti merkitsevä, kuten voi olettaa, koska keinotekoinen valonlähde ei sisältänyt UVvaloa eikä näin ollen houkutellut hyönteisiä tutkimuspaikalle.
Väitöskirjassani osoitin, että sekä tuulivoimatuotannolla että valosaasteella on negatiivinen vaikutus lepakoiden esiintymiseen Suomessa. Paikallisella tasolla tuulivoimaloiden tai keinovalon läsnäolo muuttaa pohjanlepakon ja siippojen esiintymistä alueella. Kaikkien tuulivoimaloiden ja keinovalon kokonaisvaikutusta tarkasteltaessa, sekä laskettaessa mukaan vielä voimalinjojen ja tieverkoston vaikutukset, voidaan arvioida merkittävän osa Suomen pinta-alasta olevan häiriön kohteena ja näin ollen karkottavan lepakoita. Tästä syystä suosittelen parempaa lepakoiden huomioonottamista tuulivoimaprojekteissa ja keinotekoisen valon käytössä. Laajemmin tarkasteltuna suosittelen että tuulivoiman todelliset vaikutukset lepakoihin, kuten suorat törmäämiskuolemat, tutkittaisiin Suomessa huolellisesti, sekä keinotekoisen valon käyttöä arvioitaisiin uudelleen, sillä uusiutuva energia ja energiatuotannon läpinäkyvyys ovat molemmat avainroolissa kestävän kehityksen siirtymässä