[ES] La globalización puede definirse como la tendencia mediante la cual los procesos sociales, jurídicos,
culturales, productivos y económicos se desarrollan al margen de las barreras nacionales. A lo largo de la
historia dicha tendencia se ha venido desarrollando en constante conflicto con los poderes locales. La fase
actual tiene su inicio tras las guerras mundiales con la creación de organismos mundiales (como las
Naciones Unidas o la Organización Mundial del Comercio) y zonales (como la Unión Europea y otros).
El desarrollo de la logística ha venido siendo un elemento clave de este proceso a través de la mejora
progresiva de la calidad y del precio de los servicios de transporte a escala continental y planetaria. De
esta forma se ha venido creando un nuevo escenario de competitividad mundial y atractivo para las
localizaciones productivas en las que el posicionamiento logístico de cada territorio juega un papel
esencial.
La liberalización del comercio ha provocado que la Competitividad Logística sea un pilar sobre el cual todos
los países desean desarrollar una ventaja diferenciadora frente a otros. No es de extrañar que todos los
países quieren posicionarse como centro logístico de su región o convertirse en el ansiado Hub logístico
de orden mundial; pero la realidad es que muy pocos han conseguido este objetivo. Detrás del desarrollo
logístico de los países coexisten varios factores tales como: geográficos, económicos y estratégicos.
La República Dominicana se ubica en el centro del Caribe-Golfo de México, es visto como una opción
preferencial al momento de decidir dónde localizar un centro de distribución para la región. En el caso de
la República Dominicana es conveniente apoyar el desarrollo de las actividades logísticas proveniente
tanto de desarrollar el potencial productivo que tiene el país, dada su privilegiada posición respecto a los
grandes ejes de comercio mundial, así como asegurar los ciclos de abastecimiento ligados a la actividad
turística, ampliando la capacidad de captación de ingresos provenientes de los residentes eventuales en
el país.
El apoyo público a la actividad logística puede abordarse mediante una serie de acciones coyunturales,
pero es mucho más eficiente si se abordan mediante una estrategia coordinada y coherente a medio y
largo plazo, ya que abarcan una serie de acciones inversoras y de regulación que necesitan en ocasiones
largos periodos para llevarse a cabo. La elaboración de una estrategia supone además un marco de
concertación de políticas entre el gobierno y los demás sectores empresariales, laborales y territoriales
afectados.
El objeto del presente TFM es analizar los elementos necesarios para componer una Estrategia destinada
a mejorar el posicionamiento logístico de un territorio determinado a partir del estudio de un caso
concreto como es de la República Dominicana.
Por consiguiente, el presente trabajo de investigación busca desarrollar una Propuesta de una Estrategia
de Infraestructuras Logísticas de Ámbito Supranacional en la República Dominicana, que pueda ser un marco de referencia para el desarrollo de la logística y el comercio internacional en los horizontes 2030 y
2040.
Cabe diferenciar las estrategias de las que se está hablando, esto es, las destinadas a mejorar el
posicionamiento logístico de un territorio, de aquellas que tienen por objeto el fomento de su logística
interna. Si bien ambas están fuertemente relacionadas, hacen referencia a elementos que pueden
analizarse separadamente, en especial en territorios de una extensión acotada.
La Estrategia desarrollada se centra en las infraestructuras logísticas sin entrar en el estudio concreto de
otras líneas de trabajo necesarias en una larga serie de temas colaterales que van desde el desarrollo de
los acuerdos comerciales bilaterales y multilaterales hasta las políticas de formación de personal e
investigación específica.
Para la presente investigación se ha realizado un análisis cualitativo y cuantitativo de los factores
considerados primordiales para la toma de decisiones y propuesta de la creación de un Frente Marítimo
Portuario. A partir de los análisis realizados se plantea la conformación del Frente portuario Sur (FPS),
integrado por los puertos Haina, Caucedo, Santo Domingo y otras instalaciones de la zona. El objetivo
principal de este FPS es posicionarse como el nodo central de la logística multimodal del Caribe-Golfo de
México.
Para lograr el objetivo señalado se propone una Estrategia específica del FPS destinada a: incrementar
sustancialmente el número de escalas de las líneas oceánicas de portacontenedores y desarrollar una red
de líneas alimentadoras regulares que conecten el FPS con el resto de puertos del Caribe-Golfo de México.
Adicionar la Estrategia incluye fomentar el desarrollo de zonas de actividades logísticas y productivas,
conectadas con las terminales portuarias.[CA] La globalització pot definir-se com la tendència mitjançant la qual els processos socials, jurídics, culturals,
productius i econòmics es desenvolupen al marge de les barreres nacionals. Al llarg de la història aquesta
tendència s'ha vingut desenvolupant en constant conflicte amb els poders locals. La fase actual té el seu
inici després de les guerres mundials amb la creació d'organismes mundials (com les Nacions Unides o
l'Organització Mundial del Comerç) i zonals (com la Unió Europea i uns altres).
El desenvolupament de la logística ha sigut un element clau d'aquest procés a través de la millora
progressiva de la qualitat i del preu dels serveis de transport a escala continental i planetària. D'aquesta
forma s'ha vingut creant un nou escenari de competitivitat mundial i atractiu per a les localitzacions
productives en les quals el posicionament logístic de cada territori juga un paper essencial.
La liberalització del comerç ha provocat que la Competitivitat Logística siga un pilar sobre el qual tots els
països desitgen desenvolupar un avantatge diferenciador enfront d'uns altres. No és d'estranyar que tots
els països volen posicionar-se com a centre logístic de la seua regió o convertir-se en l'anhelat Hub logístic
d'ordre mundial; però la realitat és que molt pocs han aconseguit aquest objectiu. Darrere del
desenvolupament logístic dels països coexisteixen diversos factors com ara: geogràfics, econòmics i
estratègics.
La República Dominicana se situa en el centre del Carib-Perdulari de Mèxic, es vista com una opció
preferencial al moment de decidir on localitzar un centre de distribució per a la regió. En el cas de la
República Dominicana és convenient donar suport al desenvolupament de les activitats logístiques
provinent punt de desenvolupar el potencial productiu que té el país, donada la seua privilegiada posició
respecte als grans eixos de comerç mundial, així com assegurar els cicles de proveïment lligats a l'activitat
turística, ampliant la capacitat de captació d'ingressos provinents dels residents eventuals al país.
El suport públic a l'activitat logística pot abordar-se mitjançant una sèrie d'accions conjunturals, però és
molt més eficient si s'aborden mitjançant una estratègia coordinada i coherent a mitjà i llarg termini, ja
que abasten una sèrie d'accions inversores i de regulació que necessiten a vegades llargs períodes per a
dur-se a terme. L'elaboració d'una Estratègia suposa a més un marc de concertació de polítiques entre el
govern i els altres sectors empresarials, laborals i territorials afectats.
L'objecte del present TFM és analitzar els elements necessaris per a compondre una Estratègia destinada
a millorar el posicionament logístic d'un territori determinat a partir de l'estudi d'un cas concret com ho
es el de la República Dominicana.
Per consegüent, el present treball de recerca busca desenvolupar una Proposta d'una Estratègia
d'Infraestructures Logístiques d'Àmbit Supranacional a la República Dominicana, que puga ser un marc de
referència per al desenvolupament de la logística i el comerç internacional en els horitzons 2030 i 2040.
Cal diferenciar les estratègies de les quals s'està parlant, això és, les destinades a millorar el posicionament
logístic d'un territori, d'aquelles que tenen per objecte el foment de la seua logística interna. Si bé ambdues estan fortament relacionades, fan referència a elements que poden analitzar-se separadament,
especialment en territoris d'una extensió fitada.
L'estratègia desenvolupada se centra en les infraestructures logístiques sense entrar en l'estudi concret
d'altres línies de treball necessàries en una llarga sèrie de temes col·laterals que van des del
desenvolupament dels acords comercials bilaterals i multilaterals fins a les polítiques de formació de
personal i investigació específica.
Per a la present investigació s'ha realitzat una anàlisi qualitatiu i quantitatiu dels factors considerats
primordials per a la presa de decisions i proposta de la creació d'un Front Marítim Portuari. A partir de les
anàlisis realitzades es planteja la conformació del Front portuari Sud (FPS), constituït pels ports Haina,
Caucedo, Santo Domingo i altres instal·lacions de la zona. L'objectiu principal d'aquest FPS és posicionarse com el node central de la logística multimodal del Carib-Perdulari de Mèxic.
Per a aconseguir l'objectiu assenyalat es proposa una Estratègia específica del FPS destinada a:
incrementar substancialment el nombre d'escales de les línes oceàniques de portacontenidors i
desenvolupar una xarxa de línies alimentadores regulars que connecten el FPS amb la resta de ports del
Carib-Perdulari de Méxic. Addicionar l'Estratègia inclou fomentar el desenvolupament de zones
d'activitats logístiques i productives, connectades amb les terminals portuàries.[EN] Globalization can be defined as the trend by which social, legal, cultural, productive and economic
processes develop outside of national barriers. Throughout history, this trend has been developing in
constant conflict with local powers. The current phase has its beginning after the world wars with the
creation of world organizations (such as the United Nations or the World Trade Organization) and zonal
(such as European Union and others).
The development of logistics has been a key element of this process through the progressive improvement
of the quality and price of transport services on a continental and planetary scale. In this way, a new
scenario of global competitiveness and attractiveness has been created for productive locations in which
the logistical positioning of each territory plays an essential role.
The liberalization of trade has made Logistics Competitiveness a pillar on which all countries want to
develop a differentiating advantage over others. It is not surprising that all countries want to position
themselves as the logistics center of their region or become the long-awaited logistics hub of the world
order; but the reality is that very few have achieved this goal. Behind the logistical development of the
countries several factors coexist such as: geographic, economic and strategic.
The Dominican Republic is located in the center of the Caribbean-Gulf of Mexico, it is seen as a preferential
option when deciding where to locate a distribution center for the region. In the case of the Dominican
Republic, it is convenient to support the development of logistics activities stemming both from
developing the productive potential of the country, given its privileged position with respect to the major
axes of world trade, as well as ensuring supply cycles linked to the tourist activity, expanding the capacity
of capturing income from eventual residents in the country.
Public support for logistics activity can be addressed through a series of conjunctural actions, but it is
much more efficient if they are addressed through a coordinated and coherent strategy in the medium
and long term, since they encompass a series of investment and regulatory actions that need, in occasions,
long periods to be carried out. The elaboration of a Strategy also supposes a framework of concertation
of policies between the government and the other affected business, labor and territorial sectors.
The purpose of this TFM is to analyze the elements necessary to compose a Strategy aimed at improving
the logistics position of a given territory from the study of a specific case such as that of the Dominican
Republic.
Consequently, this research work seeks to develop a Proposal for a Supranational Logistics Infrastructure
Strategy in the Dominican Republic, which can be a reference framework for the development of logistics
and international trade in the 2030 and 2040 horizons.
It is worth differentiating the strategies that are being discussed, that is, those aimed at improving the
logistical positioning of a territory, from those aimed at promoting its internal logistics. Although both are strongly related, they refer to elements that can be analyzed separately, especially in territories of a
limited extension.
The strategy developed focuses on logistics infrastructures without entering into the concrete study of
other lines of work necessary in a long series of collateral issues that range from the development of
bilateral and multilateral trade agreements to personnel training policies and specific research.
For the present investigation, a qualitative and quantitative analysis of the factors considered essential
for decision-making and a proposal for the creation of a port front have been carried out. Based on the
analyzes carried out, the creation of the Southern Port Front (SPF) is proposed, made up of the Haina,
Caucedo, Santo Domingo ports and other facilities in the area. The main objective of this SPF is to position
itself as the central node of multimodal logistics in the Caribbean-Gulf of Mexico.
To achieve the aforementioned objective, a specific SPF strategy is proposed to: substantially increase the
number of scales of ocean lines for container ships and develop a network of regular feeder lines that
connect the SPF with the rest of the Caribbean ports.Ramírez Méndez, MR. (2020). Propuesta de una Estrategia de Infraestructuras Logísticas de ámbito supranacional en la República Dominicana. Universitat Politècnica de València. http://hdl.handle.net/10251/162136TFG