It is an undeniable fact that energy plays a powerful role in economy. In this way, a country that is rich in energy resources, as a rule, is also a state with a strong economy and broad international cooperation with other powerful states. Fifteen years have passed since the establishment of a “strategic cooperative and partnership” in 1996; and the year 2011 marked the tenthanniversary of the “Treaty of Good Neighborliness and Friendly Cooperation” between the People’s Republic of China and Russian Federation. During this period, a variety of significant changes have taken place in both countries, especially in the field of energy. The goal of this study is to provide a comprehensive analysis of historical development of China and Russia relationship in the energy sphere, specifically China’s energy potential, its role in the economy and relationship with Russia. Moreover, the thesis aims at analyzing the forthcoming perspectives of the China-Russia relationship with the regard to other Western countries (such as US). China and Russia are interested in enlarging bilateral cooperation in a variety of areas; the states share a number of mutual interests concerning regional and international security and stability. Chinese observers characterize China-Russia relations as warm on the governmental level, cold on the historical level, and weak on the economical level. Hereby, one of the main aims of this research is to analyze the role of energy in the historical relationship between the two countries and to evaluate its importance. It is believed that the fundamental problem in the relationship between the two states lies in a divergence between Chinese and Russian worldviews. The present thesis argues that such arrangement is not only characteristic of China-Russia relationship, but is also encountered among more states. On the other hand, it is claimed that Russia aims to strengthen its relationship with China in order not to look weak in the eyes of Europe. However, Chinese and Russian parties approach this situation from their respective points of view. There are three common trends in the views of Chinese policymakers and analysts regarding the China-Russia partnership: pragmatism, lack of political trust, and the US factor. In order to achieve the goals and fulfill the tasks of the research, the thesis applies qualitative methodologies. The “historical” and “analytical-descriptive” methodare employed in this study is used for historical analysis of Russia and China relations, and its influence to the modern relations with the regard to power division in the field of energy.Tai nepaneigiamas faktas, kad energetika atlieka didelį vaidmenį ekonomikoje. Todėl šalis turtinga savo energetiniais ištekliais yra, kaip taisyklė, taip pat šalis su stipria ekonomika, plačiu tarptautiniu bendradarbiavimu su kitomis galingomis valstybėmis. 15 metų praėjo nuo tada, kai buvo įkurta “strateginio bendradarbiavimo ir partnerystės” sutartis 1996; ir 2011 metai pažymėjo “Sutarties dėl geros kaiminystės ir draugiško bendradarbiavimo” dešimties metų sukaktį tarp Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos. Per šį laikotarpį įvyko įvairūs reikšmingi pokyčiai abejose šalyse, ypač energetikos srityje. Šio tyrimo tikslas – pateikti išsamią analizę apie istorinį Kinijos ir Rusijos santykių energetikos srityje vystymąsi, ypač Kinijos energijos potencialą, jos vaidmenį ekonomikoje ir santykiuose su Rusija. Baigiamojo darbo disertacija siekiama analizuoti būsimas Kinijos ir Rusijos santykių perspektyvas atsižvelgiant į kitas Vakarų valstybes (pavyzdžiui JAV). Kinija ir Rusija yra suinteresuotos plėsti dvišalį bendradarbiavimą įvairiose srityse; valstybės dalijasi bendrais interesais, susijusiais su regioniniu ir tarptautiniu saugumu ir stabilumu. Kinijos apžvalgininkai apibūdina Kinijos-Rusijos santykius kaip šiltus valstybiniame lygyje, šaltus istoriniame lygyje ir silpnus ekonominiame lygyje. Šiuo dokumentu, vienas iš pagrindinių tyrimo tikslų yra išanalizuoti energetikos vaidmenį istoriniuose santykiuose tarp dviejų valstybių ir įvertinti jų svarbą. Manoma, ka pagrindinė šių dviejų valstybių santykių problema yra skirtumas tarp Kinijos ir Rusijos pasaulėžiūrų. Šiame darbe teigiama, kad toks išsidėstymas yra ne tik būdingas Kinijos-Rusijos santykiuose, bet taip pat ir daugelyje kitų valstybių. Kita vertus, yra tvirtinama, kad Rusija siekia stiprinti savo santykius su Kinija dėl vienos iš priežasčių – neatrodyti silpnesnei prieš Europą. Tačiau Kinijos ir Rusijos valstybės į šią situaciją turi skirtingus požiūrius, atitinkamus jų interesus. Kinijos politkai ir analitikai nustatė tris bendras tendencijas, atsižvelgiant į Kinijos-Rusijos partnerystę: pragmatizmas, politinio pasitikėjimo stoka, JAV veiksnys. “Istorinis” ir “analitinis-aprašomasis” metodas šiame tyrime yra naudojamas kaip Rusijos ir Kinijos santykių istorinė analizė, ir jų įtaka šiuolaikiniams valdžios padalijimo energetikos srityje santykiams.Vytauto Didžiojo universiteta