242 research outputs found
Szervezetek közötti együttműködés a fenntartható fejlődés szolgálatában (Cooperation among the organisations in service of the sustainable development)
A vállalatok egyre gyakrabban alakítanak ki olyan kapcsolatokat, melyek célja az egymással, illetve más
típusú szervezetekkel (pl. kormányzati vagy civil szervezetekkel) különféle célok érdekében megvalósuló
együttműködés. Ezen együttműködési formák egy része kedvező hatással van a vállalatok környezeti, illetve
társadalmi teljesítményére is, és ezáltal – a szűken vett profitérdekeken túl – elősegíti a fenntartható
fejlődés társadalmi céljának megvalósítását is. Jelen cikk célja, hogy bemutassa a vállalati szférára jellemző
együttműködési formákat magyarázó legfontosabb szervezetelméleti megközelítéseket, majd ezek
tükrében ismertesse a fenntartható fejlődés ügyét is elősegítő együttműködési kapcsolatok korszerű megnyilvánulási
formáit. _________ Corporations more and more often engage in relationships,
which aim at cooperation with each other and
other types of organisations (e.g. governmental or nongovernmental
organisations). Some of these collaborative
efforts have a positive impact on the environmental
and social performance of participating organisations
and thus – apart from their positive impact on profitability
– also foster the implementation of sustainable
economic and social development. The objective of this
article is to introduce the most important organisational
theories, which give an explanation of the cooperative
efforts of the corporate sector and, using this as a basis,
to provide an overview of the most up-to-date forms of
cooperation, which enhance our chances in the direction
of a sustainable future
A vállalati környezeti innovációs tevékenység háttere – elméleti áttekintés
Ebben a tanulmányban a környezeti innováció kérdéskörének elméleti alapjait tekintjük
át. A szakirodalom – különböző tudományos irányzatokból kiindulva – számos
olyan tényezőt azonosít, amelyek hatással vannak a vállalatok környezeti innovációs tevékenységére.
A környezetgazdaságtani megközelítés a hatósági szabályozást, az evolúciós
közgazdaságtan a környezeti tényezők szerepét, az erőforrás-alapú vállalatelmélet
pedig a vállalat belső jellemzőit állítja középpontba. Fontos meglátásokkal szolgál
továbbá a környezeti stratégia irodalma, amely rávilágít arra, hogy a vállalat környezeti
kérdésekkel kapcsolatos magatartását erőteljesen formálják a döntéshozók vélekedései
is, vagyis az, hogyan értékelik a környezetvédelemmel kapcsolatos kockázatokat, illetve
üzleti lehetőségeket. Az átfogó elméleti áttekintés, a lehetséges befolyásoló tényezők
azonosítása egyszersmind alapot ad a vállalatok környezeti innovációs tevékenységének
empirikus vizsgálatához, amivel tanulmányunk foglalkozik
A környezeti innovációk mozgatórugói a hazai feldolgozóiparban – egy vállalati felmérés tanulságai
Az innováció, mint versenyképességi tényező a közelmúltban mindinkább a tudomány
és a politikai döntéshozók figyelmének középpontjába került. Ennek megfelelően az
EU-ban és Magyarországon is rendszeresen készülnek részletes felmérések a vállalati
szféra innovációs tevékenységéről, melyekben újabban már megjelenik az innováció
környezeti dimenziója is. Olyan felmérés azonban, mely kimondottan a környezeti innovációt
állította volna vizsgálódásainak középpontjába, még nem készült Magyarországon.
Ez pedig már csak azért is rendkívül fontos, mivel a rendelkezésre álló adatok
alapján Magyarországon tetemes a lemaradás az innovációs teljesítményt illetően. A
hazai innovációs politika egyre tudatosabb erőfeszítéseket tesz a felzárkózás érdekében
– mindenképpen érdemes megismerni, hogyan lehetne ezeket az erőfeszítéseket egyszersmind
hatékonyan a javuló környezetminőség szolgálatába is állítani.
A szakirodalom számos olyan tényezőt azonosít, amelyek befolyásolhatják a vállalatok
környezeti innovációs tevékenységét. Ezeket részletesen áttekintettük (Zilahy és
Széchy, 2012), az alábbiakban pedig egy empirikus kutatás segítségével vizsgáljuk hatásukat a hazai feldolgozóipari vállalatok körében. A kutatás kérdőíves felmérés eredményein
alapul, amelyben közel háromszáz – méretét és működési helyét tekintve sokszínű – vállalat vett részt a vegyipar, az élelmiszeripar, a gépipar, a járműipar és az elektronikai
ipar területéről. A környezeti innovációs tevékenységgel kapcsolatban vizsgált tényezők a vállalat erőforrásai és képességei (méret, anyagi, emberi erőforrások stb.), a
különböző érintettek ösztönző ereje (hatóságok, tulajdonosok, vevők stb.), a környezeti
innováció gazdasági hatásaival kapcsolatos vélekedések és a vállalat környezeti hatásainak
szerepe. A felmérés adatait statisztikai módszerekkel: gyakorisági és kereszttáblás
elemzésekkel, korrelációszámítással elemezzük. A mozgatórugókkal kapcsolatos változók
szerkezetét klaszterelemzéssel tárjuk fel, együttes szerepük bemutatására pedig a
logisztikus regresszió módszerét alkalmazzuk
Understanding Green Food Consumption Behavior: A Literature Review
Food consumption is one of the most significant contributors to global environmental problems being responsible for a large share of greenhouse gas emissions, water scarcity, and soil pollution, among others. The demand for unsustainable food contributes to the food sector's environmental burden. Consequently, there has been a surge in research on green food consumption in the last ten years. Still, our understanding of green food purchase behavior is rather rudimentary and needs a comprehensive view. For this reason, the current study aims to understand green food purchase behavior through a literature review approach. The study explored and analyzed relevant theories and determinants in explaining green food purchase behavior. Additionally, the study also investigated the literature to identify research suggestions given by authors to improve future studies. The current review applied key term searches on the "Web of Science" database to find related literature. The search results found 69 articles published between 2015 and 2021 in peer-reviewed English-language journals. The findings include important descriptive bibliographical analysis and patterns and trends in green food consumption. Additionally, the research identified categories of determinants explaining green food purchase behavior. The review summarized the suggestions given by scholars in the literature to help future researchers for improvement
A Network Theory Approach to the Sharing Economy
With the rapid growth of businesses in the sharing economy, evidence is accumulating regarding their underlying business models, growth patterns and other characteristics.This article demonstrates that a network theory approach can be useful for analysing the internal structure and other features of sharing economy platforms and the networks created by them. After introducing the most important concepts and theoretical considerations relating to the sharing economy, we analyse the data of a regional ride share company based in Hungary. Our analysis reveals an increasingly popular service, which is in a phase of rapid growth in terms of both the number of origin/destination settlements and the number of trips/passengers. Taking settlements as nodes and trips between them as edges we demonstrate that the network formed by them shows the characteristics of scale-free networks.Our findings may help company managers and policy makers to fine tune their decisions and indicate potential areas for further research directions to better understand the societal effects of the sharing economy
A vállalatok szerepe a regionális fenntarthatósági kezdeményezésekben
A regionális fenntarthatósági kezdeményezések (RFK-k) szignifikáns szerepet játszhatnak a társadalom
különböző érintett csoportjai közötti együttműködésben – egy fenntarthatóbb jövő elérése érdekében. Az
alábbiakban megvizsgáljuk a regionális fenntarthatósági kezdeményezések alapelveit és azok megvalósulását a gyakorlatban, különös tekintettel a vállalati szféra részvételére, motivációira és a felmerülő legfontosabb problémákra. Az empirikus kutatás egy hat különböző elméleti megközelítést tartalmazó
modellre épül, amelyek együttesen magyarázatul szolgálhatnak arra, milyen indíttatásból és milyen
módokon vesznek (vagy éppen nem vesznek) részt a vállalatok a regionális fenntarthatósági kezdeményezésekben. A kutatás célja a legfontosabb akadályok és sikertényezők azonosítása.
Az irodalom tanulmányozásán túlmenően, munkánk során feltártuk egy olyan régió működését, melyben
az egyes érintett felek felismerték a regionális együttműködésben rejlő lehetőségeket, illetve azért aktívan
tesznek is. Eredményeink elsősorban a vállalati működést meghatározó erőforrás-függés elmélet dominanciáját erősítik meg és egyúttal rámutatnak azokra a potenciálokra, melyekkel a regionális együttműködések rendelkeznek a szervezetek egymástól való tanulásában, illetve a vállalatok működésének társadalmi elfogadtatásában
Managing Negative Emotions Caused by Self-Driving
Reducing the negative emotions experienced in Self-Driving cars is key to increasing the number of users. To reduce anxiety, AI-based systems that measure the physiological response of passengers, mainly using biometric data, are used. In the future, the vehicle must be sufficiently emptical to reduce people’s distrust. The potential for hacking is still one of the main sources of anxiety about Self-Driving cars. To live with this difficulty, users need to be confronted with what machine learning means and accept that, contrary to expectations, Self-Driving cars cannot yet be 4 or 5 times safer than manual driving. To achieve the greater good – energy savings and lower emissions, efficient transport networks, greater use of digital infrastructure, safer and more usable public spaces, etc. – we need to be patient with Self-Driving vehicles
- …