52 research outputs found
Paradigma: I. In den Naturwissenschaften
Olika anvÀndningar av begreppet paradigm beskrivs: Föredömliga experiment, argumentationsstrategier, inflytelserika teorier, betydelsefulla arbeten, respektive ett system av förutsÀttningar eller utgÄngspunkter. Kuhns betydelse för den nutida anvÀndningen av begreppet paradigm markeras. Han anvÀnde det för att uttrycka en viss grad av relativism och icke-rationalitet i förstÄelsen av vetenskapligt arbete. Skilda paradigm uppfattas av honom som konkurrerande och ojÀmförliga övergripande modeller för vetenskapligt arbete. Den idag rikligt förekommande anvÀndningen av termen paradigm Àr ett resultat av Kuhns inflytande, men har ocksÄ medfört en försvagning av termens innebörd och implikationer
Introduction
Artikeln introducerar bokens tematik. NÄgra exempel: I traditionell kristen skapelsetro manifesteras Guds godhet genom ordning, medan kaos, synd och död Àr uttryck för onda makter. OcksÄ vetenskapen uppfattar traditionellt verkligheten som ordnad i betydelsen regelbunden. Aktuella trender i sÄvÀl vetenskap som teologi utmanar dessa tolkningar. Kaosteori visar att vÄr traditionella tolkning av sÄvÀl deteminism som slump Àr alltför begrÀnsad. Vad betyder detta för religiösa förestÀllningar om Guds försyn, förutvetande och predestination? Behöver teologin integrera förestÀllningar om slump? Artikeln diskuterar vidare om design Àr en egenskap hos verkligheten eller betraktaren, och om ordning med nödvÀndighet Àr harmonisk. Biologer har traditionellt avvisat förestÀllningar om intentionalitet men accepterat tanken pÄ funktion. Men hur lÄngt ifrÄn varandra ligger egentligen funktion, design, intentionalitet och teleologi
Organ transplantation and views of life
Vid den nordiska konferensen âTeaching bioethicsâ illustrerade transplantationskirurgen Nils H. Persson och jag hur en dialogpedagogisk metod kan belysa en frĂ„gestĂ€llning pĂ„ ett sĂ€tt som Ă€r svĂ„rt för en ensam lĂ€rare. Nils H. Persson diskuterade bland annat den stora skillnaden i frekvens av organdonationer mellan de nordiska lĂ€nderna, mindre Ă€n 15 PMP (per million population), och Spanien, mer Ă€n 30 PMP. Jag belyste hur olikheter i livsĂ„skĂ„dning och livsĂ„skĂ„dningstraditioner kan bidra till att förstĂ„ denna skillnad. Artikeln sammanfattar nĂ„gra huvudtankar i min argumentering. Skillnader i religiös tradition kan delvis förklara dagens situation. Godhetsprincipen i katolsk tradition, jĂ€mfört med en mera individualistisk etik i luthersk tradition, kan bidra till den högre villigheten att donera organ i Spanien. I Spanien utförs livsuppehĂ„llande behandling lĂ€ngre Ă€n i de nordiska lĂ€nderna, vilket leder till högre frekvens av hjĂ€rndöd, ca. 60 PMP i Spanien mot 30 PMP i Norden, och fler organ som Ă€r anvĂ€ndbara för transplantation. Detta kan delvis förstĂ„s mot bakgrund av olika syn pĂ„ livets helgd och vĂ€rde
Universal Ethics â a Futile Effort? A Contractual Analysis of the Search for a Universal Ethics
Artikeln diskuterar en föga uppmÀrksammad paradox inom etiken: Etiska teorier söker övervinna moralisk oenighet och bristande efterlevnad, men de lever pÄ sitt misslyckande att Ästadkomma detta. Om alla skulle handla efter universellt accepterade moraliska principer blev moralen ointressant. Kontraktsetiska teorier kan bidra till att förstÄ denna aspekt av etiken. Enligt dessa uppstÄr etiska problem genom intressekonflikter, och de löses genom att finna modeller som Àr acceptabla för alla inblandade. Eftersom skilda intressen stÀndigt fortlever och förÀndras, finns det anledning att vÀnta sig en oupphörlig spÀnning eller ambivalens mellan divergerande intressen och strÀvan efter en universell etik
Christian Ethics and the Moral Psychologies
Browning offers rich information on theories in current moral psychology. He criticizes these theories and states the superiority of the Christian narrative for the understanding and grounding of morality. This short text is a critical comment to his standpoint
Kuhn, Thomas Samuel
Kuhns betydelse för vetenskapsteorin beskrivs kortfattat, frÄn introduktionen av idén om paradigmskiften till hans senare utarbetade uppfattning om vetenskapen som en evolutionÀr process och skilda vetenskapliga sprÄk som inkommensurabla. Hans inflytande pÄ teologin, sÀrskilt diskussionen om naturvetenskap och teologi, tecknas
Editorial
This special section of Genes and Nutrition presents a baseline analysis of ethical and legal issues undertaken within the EU FP7 research project Food4Me, which investigates the feasibility today of the vision for delivering personalized nutrition. Four major topics are addressed: Do we know enough for offering personalized nutritional advice? How can personal, cultural, and scientific perspectives on food and health be integrated? How does personalized nutrition affect individual autonomy? Which urgent ethical and legal matters stand out when personalized nutrition is commercialized
Modell: I. Naturwissenschaftlich
MÄngfalden i anvÀndningen av modeller i betydelsen analogier i vetenskapligt sprÄk beskrivs: visualiseringar, typexempel, och (vanligast) begreppsliga och teoretiska konstruktioner. En annan anvÀndning Àr nÀr vetenskapliga teorier som sÄdana uppfattas som modeller. De betraktas dÄ som nÄgot annat Àn bokstavliga beskrivningar av verkligheten, som i exv. i instrumentalismen och den kritiska realismen. I denna mening har begreppet modell kommit att anvÀndas som verktyg av teologer som studerar teologins förhÄllande till naturvetenskaperna
- âŠ