51 research outputs found
Predictors of mortality among elderly dependent home care patients
BACKGROUND: The purpose of this study is to identify which variables –among those commonly available and used in the primary care setting– best predict mortality in a cohort of elderly dependent patients living at home (EDPLH) that were included in a home care program provided by Primary Care Teams (PCT). Additionally, we explored the risk of death among a sub-group of these patients that were admitted to hospital the year before they entered the home care program. METHODS: A one-year longitudinal cohort study of a sample of EDPLH patients included in a home care programme provided by 72 PCTs. Variables collected from each individual patient included health and social status, carer’s characteristics, carer’s burden of care, health and social services received. RESULTS: 1,001 patients completed the study (91.5%), 226 were admitted to hospital the year before inclusion. 290 (28.9%) died during the one-year follow-up period. In the logistic regression analysis women show a lower risk of death [OR= 0.67 (0.50-0.91)]. The risk of death increases with comorbidity [Charlson index OR= 1.14 (1,06-1.23)], the number of previous hospital admissions [OR= 1,16 (1.03-1.33)], and with the degree of pressure ulcers [ulcers degree 1–2 OR = 2.94 (1.92-4.52); ulcers degree 3–4 OR = 4.45 (1.90-10.92)]. The logistic predictive model of mortality for patients previously admitted to hospital identified male sex, comorbidity, degree of pressure ulcers, and having received home care rehabilitation as independent variables that predict death. CONCLUSIONS: Comorbidity, hospital admissions and pressure ulcers predict mortality in the following year in EDPLH patients. The subgroup of patients that entered home care programs with a previous record of hospital admission and a high score in our predictive model might be considered as candidates for palliative care
Data and care integration for post-acute intensive care program of stroke patients: effectiveness assessment using a disease-matched comparator cohort
Sistemes d'informació, Atenció integrada; Ictus; Atenció domicilià riaSistemas de información; Atención integrada; Ictus; Atención domiciliariaInformation systems; Integrated care; Stroke; Domiciliary carePurpose: to assess the effectiveness of an integrated care program for post-acute care of stroke patients, the return home program (RHP program), deployed in Barcelona (North-East Spain) between 2016 and 2017 in a context of health and social care information systems integration.
Design/methodology/approach: the RHP program was built around an electronic record that integrated health and social care information (with an agreement for coordinated access by all stakeholders) and an operational re-design of the care pathways, which started upon hospital admission instead of discharge. The health outcomes and resource use of the RHP program participants were compared with a population-based
matched control group built from central healthcare records of routine care data.
Findings: the study included 92 stroke patients attended within the RHP program and the patients’ matched controls. Patients in the intervention group received domiciliary care service, home rehabilitation, and telecare significantly earlier than the matched controls. Within the first two years after the stroke episode, recipients of the RHP program were less frequently institutionalized in a long-term care facility (5 vs 15%). The use of primary care services, non-emergency transport, and telecare services were more frequent in the RHP group
Mesures i recomanacions per a la COVID-19 dels serveis de centre de dia per a gent gran
Coronavirus SARS-CoV-2; COVID-19; 2019-nCoV; Prevenció; Centres de dia; Gent granCoronavirus SARS-CoV-2; COVID-19; 2019-nCoV; Prevención; Centros de dÃa; AncianosCoronavirus SARS-CoV-2; COVID-19; 2019-nCoV; Prevention; Day centers; SeniorsEl document que es presenta estableix criteris i mesures per adaptar el funcionament dels centres a aquesta nova etapa que s’obre amb la vacunació de les persones usuà ries i treballadors. No obstant això, les entitats proveïdores han de poder generar un entorn de seguretat a les persones ateses i al conjunt de professionals davant els riscos del COVID-19
Indicadors d'avaluació de les cures infermeres
Avaluació; Cures; InfermeriaEvaluation; Cares; NursingEvaluación; Cuidados; EnfermerÃaEls professionals d’infermeria, pel rol significatiu que els atorguen les seves competències,
han de poder avaluar de manera clara i transparent l’impacte de les cures que porten a terme
sobre les persones, fent visible l’aportació professional a la salut de la població. Per això, és
necessari que hi hagi informació suficient i contrastada per elaborar uns indicadors clau amb
una visió comuna per a tot el sistema, que permetin conèixer els resultats sensibles a les
accions pròpies dels infermers i les infermeres
Propostes d'acció per a un model col·laboratiu entre serveis sanitaris i serveis socials bà sics
Serveis sanitaris; Serveis socials bà sics; Model d'acció i col·laboracióServicios sanitarios; Servicios sociales básicos; Modelo de acción y colaboraciónHealth services; Basic social services; Action and collaboration modelDocument que recull models d'acció i col·laboració entre els serveis sanitaris i els serveis socials amb l'objectiu de promoure estratègies conjuntes de treball entre tots dos sistemes per poder abordar els problemes comuns detectats
Mesures i recomanacions per al maneig de la COVID-19 dels centres i serveis socials d’atenció diürna per a persones amb discapacitat
Coronavirus SARS-CoV-2; COVID-19; 2019-nCoV; Centros de atención diurna; Personas discapacitadasCoronavirus SARS-CoV-2; COVID-19; 2019-nCoV; Centres d'atenció diürna; Persones discapacitadesCoronavirus SARS-CoV-2; COVID-19; 2019-nCoV; Day care centers; Disabled peopleEl document que es presenta estableix criteris i mesures per adaptar el funcionament dels centres a aquesta nova etapa que s’obre amb la vacunació de les persones usuà ries i treballadors. No obstant això, les entitats proveïdores han de poder generar un entorn de seguretat a les persones ateses i al conjunt de professionals davant els riscos del COVID-19. L’Administració ha de proporcionar
instruccions, pautes, criteris i el suport necessari per a la protecció i l’adaptació dels serveis ocupacionals i d’atenció diürna especialitzada
Ruta assistencial de complexitat 2.0 (PCC/MACA) a Catalunya: definició de la ruta i proposta de desplegament
Ruta assistencial; Pacients crònics complexos; DesplegamentVia clÃnica; Pacientes crónicos complejos; DespliegueClinical pathway; Complex chronic patients; DeploymentLes rutes assistencials s’orienten a donar una millor resposta a les persones amb patologies i problemes de salut crònics i de més prevalença; permeten millorar-ne el maneig, organitzar l’atenció dels professionals partint d’un model d’atenció integrada i proactiva, adequar la prestació de serveis a un model d’atenció compartida entre els diferents à mbits d’atenció, aixà com definir mecanismes per a la individualització del pla d’atenció i l’adequació en la utilització de recursos. En aquest document es presenta la ruta assistencial de complexitat (PCC/MACA) i es proporcionen instruments i eines per fer-ne el desplegament al territori
Unitats d’atenció a la complexitat clÃnica als equips de salut: aplicació del model de gestió de casos a l’atenció primà ria de Salut
Unitats d'atenció a la complexitat; Gestió de casos; Continuïtat assistencial; Models predictiusUnidades de atención a la complejidad; Gestión de casos; Continuidad asistencial; Modelos predictivosComplexity care units; Case management; Continuity of care; Predictive modelsAquest document exposa el treball de les unitats d'atenció a la complexitat clÃnica als equips de salut, liderats per les infermeres gestores de casos, la raó de la seva creació, els seus objectius i serveis, adreçats majorità riament a
les persones que a causa del seu estat de salut i les seves caracterÃstiques
comunità ries, sociosanità ries i organitzatives, necessiten un seguiment
sistemà tic durant un determinat perÃode de temps, que pot ser prolongat
o puntual i tant de caire curatiu com preventiu i pal·liatiu
Programa de millora de l’atenció al domicili des de l’atenció primà ria de salut
Atenció domicilià ria; Atenció sociosanità ria; Programa assistencialAtención domiciliaria; Atención sociosanitaria; Programa asistencialHome care; Socio-health care; Assistance programAquest document té la voluntat de donar resposta a les necessitats presents i futures
d’aquesta societat canviant, avançant cap a fórmules assistencials més
integradores. És un model d’atenció domicilià ria col·laboratiu amb visió
compartida d’atenció basat en la detecció precoç de les cures que obliga a la
cura anticipada, en la coordinació entre els diferents nivells assistencials i
professionals que intervenen en el contÃnuum assistencial sociosanitari, en
la racionalització de recursos assistencials convencionals i especÃfics, amb
objectius, destinació i accions clarament definides que preveuen l’avaluació
sistemà tica de l’impacte produït en termes de resultats
Projecte de programa d’atenció al pacient crònic complex
Programa d’atenció al pacient crònic complex; Atenció sanità ria; PlanificacióPrograma de atención al paciente crónico complejo; Atención sanitaria; PlanificaciónComplex chronic patient care program; Health care; PlanningAquest document presenta el Programa d’atenció al pacient crònic complex mitjançant estratègies orientades perquè els pacients rebin una atenció proactiva, resolutiva, adequada, eficient i satisfactòria en qualsevol moment i amb la intensitat que calgui
- …