3 research outputs found
Tumor retroperitoneuma: priÄaj mi o živcima Retroperitonealni femoralni schwannom sa jatrogenom postoperacijskom femoralnom neuropatijom: prikaz sluÄaja
Retroperitoneal femoral schwannomas constitute a rather small percentage of primary retroperitoneal tumors. Proper preoperative diagnosis is often difficult since imaging studies are nonspecific and differential diagnosis quite extensive. We present the case of a 71-year-old patient with a radiologically described retroperitoneal mass - postoperatively confirmed by pathohistology as a benign schwannoma. The tumor was removed in toto; however, the postoperative course was complicated with symptoms of femoral nerve damage. Although benign in nature (and exceedingly rare to turn malignant) schwannomas are treated surgically as the rate of complete resection without nerve damage is high. Left untreated they gain in mass and can cause significant pain due to displacement of the involved nerve.
The significance of this case report is in highlighting the importance of considering schwannomas as a differential diagnosis of retroperitoneal tumors which in turn will lead to a strong strategy for avoiding postoperative complications.Retroperitonealni schwannomi femoralnog živca predstavljaju mali udio primarnih tumora retroperitoneuma. UzimajuÄi u obzir kako je radioloÅ”ka dijagnostika u ovom sluÄaju nespecifiÄna, a diferencijalna dijagnoza primarnih retroperitonealnih tumora Å”iroka, ispravnu preoperacijsku dijagnozu ponekad je teÅ”ko postiÄi. U ovom radu prikazat Äemo sluÄaj 71-godiÅ”njeg pacijenta sa radioloÅ”ki opisanim tumorom retroperitoneuma koji je nakon kirurÅ”ke ekstirpacije patohistoloÅ”ki definiran kao schwannom. Tumor je odstranjen u cijelosti, meÄutim postoperacijski tijek kompliciran je simptomima jatrogenog oÅ”teÄenja femoralnog živca. Iako su schwannomi uglavnom dobroÄudni tumori uz rijetke sluÄajeve maligne alteracije, njihovo lijeÄenje prvenstveno je kirurÅ”ko. Postotak cjelovite resekcije bez oÅ”teÄenja živca je visok. NelijeÄeni schwanomi dobivaju na masi te uzrokuju bol pomicanjem i pritiskanjem okolnih struktura.
Važnost ovog prikaza leži u naglaÅ”avanju femoralnog schwannoma kao diferencijalno-dijagnostiÄke moguÄnosti u razmatranju retroperitonealnih tumora. Na taj naÄin može se stvoriti uspjeÅ”na strategija sprjeÄavanja postoperacijskih komplikacija
COVID-19 i kolorektalni karcinom ā toksiÄne poveznice i kako ih prekinuti: KBC Zagreb, iskustvo tercijarnog centra
Colorectal cancer (CRC) is one of the most prevalent oncological diseases globally, taking 3rd place in incidence in the general population. High in mortality, it is also a form of cancer whose outcome is highly dependable on its stage at diagnosis. Therefore, many countries have adopted a more or less successful screening process to ensure early diagnosis and, in turn, higher survival rates and better results overall. The COVID-19 pandemic has altered the established medical routines worldwide, with massively postponing diagnostic procedures and elective surgeries. This study aims to measure the effect the pandemic has had on colorectal cancer treatment in our Institution. Variables such as deferral time from diagnosis to commencement of treatment, lapse of time between different phases of the treatment process, time of presentation (elective versus emergent surgery), the physical status of the patient at the time of surgery (ASA classification) and metastatic index (positive lymph node ratio), were taken into account. We juxtaposed data from patients treated at the Surgical Department of Clinical Hospital Center in Zagreb in 2019 and 2020, the latter being heavily affected by the pandemic. In 2019 and 2020, 347 and 314 patients, respectively, with C18-C20 diagnoses (International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems ICD-10), have been treated at our Hospital. With exclusion criteria applied, the patient count falls to 173 for 2019 and 157 for 2020. These numbers include operated cases with or without an anastomosis formation and with or without neoadjuvant chemotherapy applied. From the analysis we excluded patients with recurrent colorectal tumors, synchronous and metachronous tumors, and patients treated palliatively. Furthermore, colorectal adenomas were also excluded from the study. Our data shows significant difference between observed variables in the two patient groups, attributed to the COVID-19 pandemic. Since there is still no reliable way to predict the duration of this global health crisis, it is imperative to implement strategies to lessen the damaging effect the pandemic has had on favourable oncosurgical treatment outcomes in colorectal cancer patients.Kolorektalni karcinom jedna je od najÄeÅ”Äih onkoloÅ”kih bolesti u svijetu. Uz visoki mortalitet obilježena je i ovisnoÅ”Äu ishoda lijeÄenja o stadiju bolesti u trenutku dijagnoze. Mnoge su države stoga usvojile viÅ”e ili manje uspjeÅ”ne programe probira kako bi osigurale ranu dijagnozu, bolje stope preživljenja te generalno optimalnije ishode lijeÄenja. Pandemija COVID-19 u kratkom je roku promijenila temelje medicinske svakodnevice uz nemale odgode dijagnostiÄkih procedura i elektivnih zahvata. Cilj ovog rada jest procijeniti utjecaj koji je pandemija imala na lijeÄenje kolorektalnog karcinoma u naÅ”oj ustanovi. UsporeÄivana su dva jednogodiÅ”nja razdoblja ā 2019. i 2020. od kojih je potonja godina bila znaÄajno pogoÄena COVID 19 pandemijom. UsporeÄivali smo podatke pacijenta lijeÄenih na Zavodu za kirurgiju KliniÄkog bolniÄkog Centra Zagreb, voÄenih pod MKB dijagnozama C18-C20. U 2019. godini na naÅ”em je Zavodu lijeÄeno 347 pacijena s kolorektalnim karcinom, po primjeni kriterija iskljuÄenja ta brojka pada na 173. Bolesnika s operiranim karcinomom koloektuma u 2020. godini u naÅ”oj je ustanovi bilo 314, po primjeni kriterija iskljuÄenja 157. PraÄeni parametri ukljuÄivali su vremensku odgodu od incijalne dijagnoze do poÄetka lijeÄenja, vrijeme proteklo izmeÄu razliÄitih etapa onko kirurÅ”kog lijeÄenja, odnos elektivnih i hitnih zahvata, fiziÄku spremnost pacijenata u vrijeme operacije (ASA klasifikacija) te metastatski index (udio pozitivnih metastatskih limfnih Ävorova u dobivenim preparatima). U studiju su ukljuÄeni bolesnici neovisno o primjeni neoadjuvantne kemoterapije te neovisno je li intraoepracijski uspostavljen kontinuitet probavne cijevi. Recidivni tumori, metakroni i sinkroni tumori, palijativno lijeÄeni pacijenti, reoperirani te pacijenti operirani uslijed kolorektalnog adenoma nisu ukljuÄeni u ovu studiju. NaÅ”i podaci pokazuju znaÄajne razlike meÄu praÄenim parametrima u dva razdoblja te se iste uvelike pripisuju utjecaju COVID-19 pandemije. Kako su buduÄnost i trajanje ove medicinske krize joÅ” uvijek neizvjesni, potrebno je Å”to prije usvojiti strategije kojima bi se smanjio razorni utjecaj pandemije na ishode lijeÄenja bolesnika sa kolorektalnim karcinomom