1 research outputs found
Framtida reningskrav för kommunala avloppsreningsverk
En ökande konsumtion av lĂ€kemedel och andra kemiska föreningar har visat sig ge effekter i vattnets ekosystem, t.ex. fiskar som p.g.a. antidepressiva lĂ€kemedel blir orĂ€dda och dĂ€rmed blir ett lĂ€tt byte för större fiskar. Med stora mĂ€ngder avloppsvatten innehĂ„llande dessa Ă€mnen blir dĂ€rför avloppsreningsverkens reningsförmĂ„ga aktuell. Dagens avloppsreningsverk och tillhörande reningskrav behandlar organiskt material, fosfor och kvĂ€ve. Det finns ny teknik som kan komplettera de befintliga reningsprocesserna hos avloppsreningsverken men det finns för- och nackdelar med dessa. I vĂ€ntan pĂ„ att Europeiska Unionen (EU) ska skapa nya direktiv för hur och vilka svĂ„rnedbrytbara Ă€mnen som ska hanteras diskuterar svenska myndigheter och organisationer om införandet av egna miljökvalitetsnormer (MKN) ska ske eller ej. Om EU:s direktiv skulle sĂ€ga annorlunda Ă€n de svenska normerna kan konsekvenserna bli stora kostnader för Sverige för att kunna nĂ„ upp till EU:s krav. Syftet med uppsatsen Ă€r att fĂ„ ett svar pĂ„ om det kommer att faststĂ€llas nya krav pĂ„ de kommunala avloppsreningsverken i Sverige. Vilka faktorer som pĂ„verkar beslutet och vad som kommer att ingĂ„ i de eventuella nya villkoren för avloppsreningsverken Ă€r av intresse för uppsatsens Ă€ndamĂ„l. En litteraturstudie Ă€r vald som metod. Studien börjar med en osystematisk kvalitativ litteratursökning och övergĂ„r dĂ€refter till en systematisk sökning för att svara pĂ„ uppsatsens frĂ„gestĂ€llningar. Med krav och mĂ„l frĂ„n Europeiska Unionens sĂ„ kallade vattendirektiv Ă€r det troligt att det kommer att införas nya reningskrav pĂ„ avloppsreningsverken. Detta eftersom direktivet behandlar förbĂ€ttringar av den befintliga vattenmiljön samt förebyggande Ă„tgĂ€rder för att skydda vattnet frĂ„n svĂ„rnedbrytbara Ă€mnen. Det finns en lista i vattendirektivet som idag innehĂ„ller 45 svĂ„rnedbrytbara Ă€mnen. Syftet med listans Ă€mnen Ă€r att de pĂ„ sikt ska elimineras frĂ„n vattnet eftersom de utgör ett hot för de akvatiska miljöerna eller vattenkvaliteten hos dricksvattnet. Ămnena pĂ„ den sĂ„ kallade prioriterade listan kan dĂ€rför vara aktuella för eventuellt kommande reningskrav. Men i Sverige Ă€r det inte troligt att alla Ă€mnena skulle beröra reningsverken eftersom t.ex. en del inte har förbrukats inom nationen pĂ„ mĂ„nga Ă„r men samtidigt kan vissa Ă€mnen finnas kvar i vattnet under en lĂ„ng tid. Hur kraven kan tĂ€nkas se ut beror pĂ„ mĂ„nga olika faktorer, t.ex. analysmetodernas förmĂ„ga att mĂ€ta pĂ„ exempelvis en miljarddels gram, om mĂ€tningen ska ske precis vid reningsverket eller ute i vattenförekomsten, och om samverkan sker mellan Ă€mnena i vattnet. Av bland annat dessa anledningar Ă€r det svĂ„rt att göra en exakt formulering eftersom det finns mĂ„nga olika Ă„sikter hos myndigheter och andra berörda. Om Sverige ska komma med egna krav eller om vi ska vĂ€nta pĂ„ EU:s direktiv finns det ocksĂ„ olika Ă„sikter om och dĂ€rmed Ă€r det svĂ„rt att veta nĂ€r de eventuella kraven kan tĂ€nkas komma.Pharmaceutical and other micro-pollutants are passing through todayâs Swedish municipal wastewater treatment plants where they are decomposed partly or completely. The knowledge of all these different compounds varies and so does the knowledge of their effects on the aquatic environment. Some of them are harmless while others are classified as more or less toxic. With EUâs Water Framework Directive some guidance and requirements applies to all countries who has the membership of EU. The directive concerns for example monitoring a selected amount of different compounds in water who could possible constitute a threat for the humanâs health or the state of the environment. In this paper the compounds which lies within EUâs Water Framework Directive, and further substances who are studied in different countries over the world, in the aqueous phase are discussed as possible future effluents requirements at the Swedish municipal wastewater treatment plants