Under flera År har ett arbete pågått för att ta fram ett design-och innehållsförslag för en
fjällinventering. Denna skall ingå i ett nytt program för miljöövervakningen av fjällområdet och
ambitionen från Naturvårdsverkets sida är att programmet skall sjösättas under början av 2000-talet.
Institutionen för skoglig resurshushållning och geomatik vid SLU i Umeå avrapporterade, som ett
led i detta arbete, vintern 1999 en utredning om innehåll och design i en framtida fjällinventering
(Ståhl. m.fl., 1999). Där diskuterar författama vikten av att använda objektiva metoder för mätbara
variabler på platser som väljs ut med slumpförfaranden.
Ståhl. m.fl.(l999), ansåg att en av övervakningens viktigaste uppgifter blir att upptäcka och följa
vegetationsförändringar, naturliga eller som en följd av olika slags påverkan. Inventeringen måste då
vara utformad så man kan uttala sig om förändringar i både tid och rum. Det betyder att övervakningen
måste grunda sig på ett objektivt stickprov och bör bestå av permanenta provytor, eftersom sådana
ökar möjligheten att upptäcka förändringar. Dessutom måste den metod som används vid
inventeringen av vegetation ge konsistenta skattningar med god precision.
I rapporten pekar författama ut en del områden som bör utredas ytterligare. Naturvårdsverket gav 1999
institutionen ett nytt uppdrag och denna gång behandlar uppdraget metodutveckling inför
övervakningen av fjällen. I uppdraget ingick följande delar:
• Vidareutveckling och studier av olika fältmetoder som skall användas vid inventering av vegetation, betestryck och mark.
• Utvecklingsarbete av generell karaktär och som ej kräver fältarbete. Detta moment består av tre
delar; en fortsatt diskussion om relevant innehåll i en fjällinventering, vidareutveckling av
föreslagen metodik att utnyttja befintlig förhandsinformation, samt utredning av möjligheten att
upprätta en fix gräns mellan fjäll och skog. Ett förslag på en sådan fix gräns är
skogsvårdsorganisationens gräns för föryngringsavverkning, vars lämplighet utvärderas med hjälp
av data från Riksskogstaxeringen.
• En mindre pilotstudie av den metodik som föreslås av Ståhl. m.fl. (1999), i vilken skall ingå
tidsstudier, utvärdering av metodernas fältmässighet, samt insamling av den information som
krävs i de efterföljande beräkningarna av kostnader och dimensionering. Föreliggande rapport är uppdelad i de tre ovan beskrivna delarna: metodstudier, generell utveckling och pilotstudie