16 research outputs found
The horsesâ expression of emotions during interaction with humans : body language and facial expression
Many people are interacting with horses in different ways and for different reasons, as a hobby or
professionally. Domestic horses are dependent on humans to understand and meet their needs,
interpret their expression of emotions to recognize signs of negative emotions, and perhaps equally
important, to recognize signs of positive emotions. It is widely accepted in research that animal
welfare is more than just the absence of negative emotions, it is also about the presence of positive
emotions. This puts a lot of pressure on humans to make sure the horses they take care of have a
positive welfare. A review was made on what is currently known about how horsesâ express
emotions through body language and facial expressions. This was supplemented by a survey asking
people actively involved with horses which emotions they think horses can experience, which
emotions they have seen horses express, and how much attention they pay to a horseâs expression
of emotions when interacting with them. Horses can most likely experience every emotion and mood
that humans can. The respondents of the survey did not quite agree with the literature review on
which emotions horses can experience. Animalsâ emotions and moods are important parts of their
welfare, and this is why humans interacting with horses should have knowledge about which
emotions they can experience and how they are expressed. To promote positive emotions in horses,
humans need knowledge on what brings them out and how to recognize them. To recognize how
certain emotions are expressed could also contribute to safer human-horse interactions.
Keywords: horse, emotion, mood, facial expression, body language, welfare, interaction, huma
Vad kan djurs empatiska förmÄga innebÀra för vÄrt omsorgsetiska ansvar?
Syftet med denna litteraturstudie Àr att undersöka om djur kan kÀnna empati och att utforska vad det kan innebÀra för djurs förmÄga att kÀnna lidande. I omsorgsetikens anda diskuteras sedan vilken betydelse detta skulle kunna ha för vÄrt moraliska ansvar gentemot djuren, inom alla sfÀrer av djuranvÀndande. Huvudtanken inom omsorgsetiken Àr att individer till olika grad Àr beroende och oberoende av varandra, dÀr den som stÄr i en maktposition över nÄgon annan ska vÀrna om och frÀmja den andres egenintressen och syften nÀr denne sjÀlv inte kan det i tillrÀcklig utstrÀckning. Vi har en maktposition över djuren liknande den maktposition vi vuxna har gentemot vÄra barn, dÄ djur liksom barn tycks vara kÀnnande individer utan makten att pÄverka sin egen vÀlfÀrd fullt ut. HÀr vÀcks dÀrför Àven diskussionen om hur vÄrt moraliska ansvar för vÄra barn kan vÀgleda oss nÀr det gÀller vilket moraliskt ansvar vi bör ta för vÄra djur.
En rad studier visar tydliga tecken pÄ empatisk förmÄga hos sÄvÀl barn som hos elefanter, schimpanser, hundar och rÄttor. Exempelvis har signifikanta likheter i empatisk förmÄga mellan barn och schimpanser pÄvisats, dÀr schimpanserna hjÀlpte varandra altruistiskt pÄ liknande sÀtt som barnen hjÀlpte varandra. Detta tyder pÄ att empatisk förmÄga inte uppstÄtt först hos mÀnniskor utan kan gÄ tillbaka sÄ lÄngt som till den senaste gemensamma förfadern till mÀnniskor och schimpanser. KÀnslan empati har enligt forskare haft en stor evolutionÀr roll, dÄ empati öppnar möjligheten för en grupp att snabbt agera utifrÄn varandras kÀnslor. Detta har stor betydelse i sÄvÀl sociala interaktioner som för hela gruppens överlevnad och syften. UtifrÄn de olika nivÄerna av empati, kan vi dra slutsatsen att en individ med empatisk förmÄga per automatik har lidandeförmÄga. Dessutom ökar förmÄgan att kÀnna empati antalet sÀtt att kÀnna lidande pÄ.
Det Àr allmÀn norm att vuxnas egna intressen inte ska gÄ före vÄra barns upplevelser av lidande. En bedömning utifrÄn barnets behov vÀgs stÀndigt mot det sunda förnuftet för att skapa en relation och vardag som fungerar, dÀr den vuxna alltid har makten. Ett omsorgstÀnk prÀglar varje dag i en förÀlders liv. DÄ Àven djur med stor sannolikhet kan uppleva lidande och andra kÀnslor, och dÄ vi stÄr i en maktposition Àven gentemot dem, bör omsorg prÀgla relation och vardag Àven mellan mÀnniska och sÄvÀl tama som vilda djur i de fall vi interagerar med varandra. Kanske kan vi aldrig ta ett fullt omsorgsetiskt ansvar med innebörden att vi alltid agerar pÄ ett sÄdant sÀtt att vÄra handlingar aldrig hotar nÄgot djurs vÀlfÀrd eller intresse, dÄ vÄr art trots allt konkurrerar med andra arter om bÄde yta och tillgÄngar pÄ vÄr planet. Men med en omsorgsetisk grund skulle vi kunna vÀrna om andra arter mycket mer Àn vi gör idag, liknande det sÀtt vi vÀrnar om vÄra barn. Inte trots att vi har maktpositionen, utan tack vare att vi har den.The aim of this study is to investigate the empathic ability of animals and explore what it could mean to their capacity of suffering. With the care ethics in mind, this study will also discuss how the empathic ability of animals can affect our moral responsibility, in all areas of animal use. The main idea of care ethics is that individuals, to different extents, are dependent and independent of each other. This means that someone in the position of power over another should care for and promote the interests and aims of that person when he or she are unable to do so. We have a position of power over the animals similar to the one we have over our children. Therefore, this study will also discuss how our moral responsibility for our children can guide us when it comes to our moral responsibility for animals.
A number of studies show significant signs of empathic ability within children as well as elephants, chimpanzees, dogs and rats. For example, similar capacity of empathy has been found in children and chimpanzees, where the chimpanzees helped each other in a comparable altruistic way as the children helped each other. This implies that empathic ability did not arise first in humans but can go back as far as the latest common ancestor of humans and chimpanzees. The feeling of empathy has had a great evolutionary role, since empathy opens the possibility for a group to act quickly based on each otherâs feelings. This is of great importance in social interactions as well as for the survival and purpose of the whole group. Based on the different levels on empathy, we can conclude that an individual with empathic ability automatically has the capacity to suffer. In addition, the ability to feel empathy increases the number of ways to feel suffering.
It is the general norm that adultâs own interests should not precede our childrenâs experiences of suffering. An assessment based on the childâs needs is constantly weighed against the common sense to create a relationship and everyday life that work, where the adult always has the power. The act of caring plays an important role in the daily life of a parent. Since even animals most likely can experience suffering and other emotions, and since we are in a position of power even towards them, care should characterize the relationship and everyday life also between man and both domestic and wild animals in cases where we interact with each other. Perhaps it is not possible for us to take full-care ethic responsibility, meaning that oneâs actions never threaten anotherâs welfare or interests, since our species is in constant competition with other species for both space and resources. But with the care ethics in mind, we could care for other species much more than we do today, similar to the way we care for our children. Not despite our position of power, but thanks to it
NĂ€r religion och djurskydd kolliderar
The fact that animals have feelings is something that is commonly agreed. Many authors show
how animals' views of their environment is quite similar with human views. Animals, which
are slaughtered without prior stunning, find the moment of slaughter unpleasant and stressing.
This is shown in numerous of scientific studies. The cognitive ability of animals can be
compared to how they experience feelings and scientists have shown how the structures in the
brain that involves feelings and cognitive behaviours in animals are very much the same as
the structures in human brains. Because of this, some scientists consider that behaviour in
animals can be directly interpreted into human feelings.
Halal- and kosher slaughter comes from traditions. These traditions come from interpretations
of religious texts. The texts were written in a time when there was little knowledge of animal
welfare and food hygiene. What the texts are saying is that animals should be treated with
respect and that they should not suffer. Some animals are, according to the texts, not clean and
should therefore not be consumed. This also applies for some parts of the animals' body. If an
animal somehow is injured, the meat can not be eaten according to the religious texts. This
causes trouble, when in modern times; animals are stunned prior to slaughter. For some
religious groups, stunning is concerned to be an injury and the meat can therefore not be
consumed.
In Sweden it is not allowed to slaughter animals without prior stunning. The European laws
say the same, but there is a possibility to slaughter animals without prior stunning for
religious purposes.
According to sources in the EU more and more animals are slaughtered without prior
stunning. This is because it is easier to have one way to produce instead of two. The meat that
is not sold to the religious groups is in some cases sold as "regular" meat. I have not been able
to get answers to the questions if the Swedish food chains sell meat of this kind or not. But I
have hopefully awoken an interest in the question and I am hoping, thorough this, that they
make considerable research in where the meat comes from and how the animals are treated at
slaughter
Mulesingens historia och framtid, samt dess konsekvenser för djurvÀlfÀrden.
Mulesing is a surgical husbandry procedure performed on lambs in Australia. The reason is to
prevent severe fly-strike to the breech area, which otherwise risks to be soiled with faeces.
This problem is mainly occurring in sheep of the Merino breed. Their fine wool is in demand
worldwide due to high quality. Mulesing has been performed since the 1930âs, and even
though alternative methods have been discussed nothing is yet generally accepted. Mulesing
will be phased out by 2010, and alternatives presented by Australian Wool Innovation
Limited (Australian wool producers) are non-surgical mulesing, such as plastic clips that are
attached to the skin wrinkles to stop the blood flow and cause necrosis. Another alternative is
to inject chemicals in the skin of the lamb, the chemicals causes the skin proteins to denaturise
and the breech wrinkle falls off. None of these alternatives has proven to be less painful than
mulesing, and are not accepted by Animals Australia, Australiaâs national animal protection
organisation. The only sustainable alternative is to genetically develop sheep that are resistant
to fly-strike. Through breeding programs it is possible to get sheep with smooth wool-free
breeches, where the results are as good as, or even better than with the Mules operation. In
Sweden retailers and consumers have reacted to the cruel treatment of the lambs, after a TVprogramme
broadcasted in 2008. Many retailers have since made changes in their routines,
and are now claiming guarantees from their suppliers. It is still hard to trace mulesing-free
wool from Australia today. As a conscious consumer one has responsibility to get information
about how products are made, and it is hard to do, since production chains are not completely
transparent. Animal welfare is often in clash with economic interests, and in the case of
mulesing, there is also a conflict between the suffering of the procedure itself and the
suffering of fly-strike. Breeding programs will take time, and there is a need for more
research
Avliva eller lÄta leva?
Denna studie har tre syften. Det första Àr att undersöka hur djurÀgare och veterinÀrer ser pÄ lidande,
livskvalité och beslut om avlivning av sÀllskapsdjur. Med hjÀlp av intervjuresultat samt med stöd av
olika normativa etiska teorier Ă€r mĂ„let att sedan diskutera olika svar pĂ„ frĂ„gan ânĂ€r Ă€r det dags att
avliva?â i situationer dĂ„ ett djurs lidande och livskvalitĂ© vĂ€gs mot intressen av att lĂ„ta djuret leva
eller dö. Det andra syftet Àr att undersöka om synen pÄ lidande, livskvalité och avlivning skiljer sig
mellan veterinÀrer och djurÀgare nÀr det gÀller olika sÀllskapsdjur (hund och katt samt mindre
sÀllskapsdjur som marsvin och hamster). Det tredje syftet Àr att undersöka om kommunikationen
mellan veterinÀrer och djurÀgare kan underlÀttas för att veterinÀren ska kunna hjÀlpa djurÀgaren att
fatta ett beslut om att behÄlla eller avliva djuret.
Det finns olika uppfattningar om vad som Àr kriteriet pÄ en etiskt riktig handling och dÀrmed om
vad som Àr relevant att beakta och efterstrÀvansvÀrt. DjurrÀttighetsetiken Àr en variant av pliktetiken
som fokuserar pÄ intentionen bakom en handling och den goda viljan hos den som handlar.
Grundprincipen Àr att varje etiskt beslut ska utgÄ frÄn respekt för varje enskild individ och följa de
plikter man har gentemot dem och sig sjÀlv. Ur ett djurrÀttsetiskt perspektiv Àr det ofta fel att avliva
ett djur, dÄ det finns en skyldighet att respektera varje individs rÀtt till sitt liv.
Enligt nyttoetiken Àr den rÀtta handlingen den som ger störst nytta totalt sett. Om vi antar att det
ligger i ett djurs intresse att dö för att undslippa ett stort lidande utan rimliga chanser till förbÀttring,
sÄ skulle djuret mÄ dÄligt av att fortsÀtta leva. DÀremot sÄ skulle kanske djurÀgaren mÄ dÄligt av att
inte lÀngre ha djuret hos sig. Genom att jÀmföra mÀngden negativa och positiva upplevelser hos de
berörda individerna kan man avgöra vilken handling som ger mest positiva upplevelser och dÀrmed
Ă€r det mest etiskt riktiga beslutet.
Enligt dygdetiken Àr det personen bakom beslutet om avlivning som Àr viktig, att beslutet följer
vad en dygdig mÀnniska skulle göra i situationen. Detta kan man se pÄ tvÄ sÀtt, baserat i tvÄ olika
dygder; antingen Àr det rÀtt att avliva ett djur som inte mÄr bra för att det Àr barmhÀrtigt att hjÀlpa
djuret att slippa lidandet. Men Ä andra sidan kan det ocksÄ vara respektfullt att vÀrna om djurets liv,
om man nu antar att djuret har ett eget intresse av att leva och dÀrmed antas vara beredd att gÄ
igenom mycket lidande för att fÄ fortsÀtta att leva. Hur en dygdetiker i detta lÀge vÀljer att resonera
beror pÄ hur hen vÀljer att tolka de dygder som finns samt hur etikern ser pÄ djurets intressen och
liv.
Enligt omsorgsetiken har vi mÀnniskor pÄ grund av vÄr maktposition i relation till djuret ett
ansvar att vÀrna om djurets intressen och kÀnslor och dÀrmed mÄste en omsorgsetiker fundera över
vilka dessa intressen och kÀnslor Àr. Djuret ska enligt omsorgsetiken vÀrnas i sin sÄrbarhet och inte
utsÀttas för lidande, Àven om det skulle vara bekvÀmare för mÀnniskan, och heller inte avlivas enbart
för att det av andra skÀl, t.ex. ekonomiska, vore att föredra för djurÀgaren eller veterinÀren.
Lidande kan sammanfattas som fysiskt och psykiskt obehag, kombinerat eller var för sig,
tillrÀckligt stort för att individen ska vilja undslippa det. Lidandet kan vara av olika grader frÄn
lindrigt till svÄrt lidande. De flesta intervjuade djurÀgare och veterinÀrer anser dock att lidande Àr
nĂ„got större Ă€n âbaraâ fysisk och psykisk smĂ€rta och nĂ„got som uppstĂ„r först dĂ„ djuret inte lĂ€ngre
har nÄgon livskvalité kvar.
God livskvalité kan sammanfattas som en subjektiv mental upplevelse dÀr en god fysisk och
psykisk hÀlsa utgör grunden och som tillsammans med överhÀngande positiva upplevelser skapar
kÀnslor av vÀlbehag och ger ett liv som Àr tillfredsstÀllande att leva. MÄnga intervjuade, bÄde
veterinÀrer och djurÀgare, menade dock att en god livskvalité Àr nÀr djuret Àr smÀrtfritt och fÄr sina
basala behov uppfyllda, det vill sÀga avsaknad av lidande Àr enligt dem ofta detsamma som god livskvalité. TvÄ av de fem intervjuade veterinÀrerna menade dock att det utöver uppfyllda basalbehov Àven krÀvs positiva upplevelser för att ett djur ska ha god livskvalité.
Studier visar att mÀngden lidande och dÄlig livskvalité Àr de faktorer som vÀger tyngst nÀr
djurÀgare fattar beslut om avlivning, vilket Àven avspeglas i intervjuerna. Samtidigt tyder vÀlfÀrdsstudier pÄ att det som egentligen avgör ett djurs livskvalité Àr de positiva upplevelserna i djurets liv,
snarare Àn de negativa. Livet kan alltsÄ vara vÀrt att leva trots en viss mÀngd lidande eller en period
av dÄlig livskvalité, om livet i övrigt bestÄr av överhÀngande positiva upplevelser. Om vi inte blir
medvetna om att vi behöver titta pÄ de positiva aspekterna i ett djurs liv för att kunna bedöma
livskvalité och djurvÀlfÀrd, kommer vi att nöja oss med mycket mindre Àn att djuret verkligen ska
ha ett tillfredsstÀllande liv (utifrÄn djurets perspektiv). Om vi bedömer livskvalitén pÄ felaktiga
grunder kommer vi ocksÄ att tro att djur i större utstrÀckning har tillfredsstÀllande liv Àn vad de
egentligen har, vilket bara kan leda till onödigt lidande hos alla djur vi hÄller, sÄvÀl sÀllskapsdjur
som produktionsdjur.
Sammantaget tycks de intervjuade djurÀgarna och veterinÀrerna blanda ihop begreppen lidande
och livskvalité. De skapar en enda lÄng skala frÄn inget lidande och god livskvalité till mycket
lidande och dÄlig livskvalité vilken de sedan utgÄr frÄn nÀr de ska bedöma om djuret ska avlivas
eller inte. Det tycks falla bort att god livskvalité innebÀr att djuret har nÄgot extra glÀdjeÀmne i livet,
vilket spelar en stor roll för hur djurets intresse av att leva ser ut. Det optimala vore istÀllet att
bedöma lidande för sig och livskvalité för sig och dÀrefter relatera detta till olika etiska vÀrden för
att nÄ ett vÀlgrundat beslut om avlivning.
NÀr det gÀller synen pÄ olika sÀllskapsdjur verkar den allmÀnna uppfattningen bland informanterna vara att mindre sÀllskapsdjur som marsvin och hamster inte förmÄr uppleva lika mycket
kÀnslor som större djur och dÀrför behöver miljön inte berikas lika mycket för att ge dessa djur en
god livskvalité. NÀr det gÀller avlivning av dessa djur sÄ verkade det generellt som att dessa beslut
fattas snabbare Àn för större djur.
Det sista avsnittet handlar om kommunikation mellan veterinÀr och djurÀgare. Tre av fem djurÀgare ville enligt intervjuerna möta en rak, saklig och Àrlig veterinÀr som inte lindar in sina rÄd och
Äsikter. De flesta veterinÀrer ansÄg att de behöver ta hÀnsyn till djurÀgarens personlighet och gÄ
försiktigt fram för att inte trampa djurÀgaren pÄ tÄrna.
Denna studies resultat tyder pÄ att kommunikationen mellan veterinÀr och djurÀgare skulle kunna
förbÀttras, framför allt genom att veterinÀren skulle kunna jobba för att djurÀgaren förstÄr begreppen
lidande och livskvalité bÀttre.
Att fatta beslut om avlivning Àr inte lÀtt, det Àr bÄde de intervjuade personerna i studien samt
tidigare studier överens om, och beroende pÄ vilken etisk teorisom följs landar man i olika slutsatser.
I slutÀnden mÄste varje djurÀgare och veterinÀr, oavsett vilken etisk teori personen utgÄr ifrÄn, göra
ett Àrligt försök att sÀtta sig in i djurets situation och upplevelse av livskvalité, lidande och intressen
och inkludera detta i ett vÀlunderbyggt etiskt beslut.
Intervjuerna visar Àven vikten av att vi mÀnniskor, sÄvÀl djurÀgare som veterinÀrer, ser till att
stötta varandra och vara ödmjuka mot varandra i vetskapen om att inget solklart Àr rÀtt eller fel i ett
beslut om avlivning samt att situationen vÀcker kÀnslor hos alla inblandade.
Nyckelord: lidande, livskvalité, avlivning, etik, veterinÀr, djurÀgareThis study has three purposes. The first one is to explore various ethical aspects of euthanasia of
companion animals using literature and interviews with pet owners and veterinarians. The idea is to
explore various answers to the question âwhen is the right time to euthanize?â in situations when
the suffering and quality of life of an animal is weighed against the interests of letting the animal
live or die, using various ethical models. The second purpose is to estimate whether the view on
suffering is different among veterinarians and pet owners when it comes to different companion
animals (dogs and cats and smaller animals such as guinea pigs and hamsters). The third and last
purpose is to explore whether the view on euthanasia differs between veterinarians and pet owners,
and if communication between these parties need to improve in order for the veterinarian to better
help the pet owner make a decision about euthanasia.
There are different opinions on what constitutes an ethically correct action and thus what is
relevant and desired. Animal rights ethics is a variation of deontological ethics which focuses on the
intention behind an action and the good will of the actor. The basic principal is that every ethical
decision should build on respect for each individual, applying relevant duties to reflect that. From
the perspective of animal rights ethics, euthanizing an animal is often wrong as there is an obligation
to respect the right of life of every individual.
According to utilitarianism, the right action is that which provides the greatest overall benefit. If
we assume that it is in the best interest of an animals to die when faced with severe suffering without
reasonable chance of improvement, the animal would most likely suffer from continued life.
However, the pet owner might suffer from no longer having the animal with them. By comparing
the amount of negative and positive experiences of the individuals involved we can decide which
action will give the most positive experiences and which is therefore the most ethically correct
decision.
According to virtue ethics the person behind the decision to euthanize is what matters, and that
the decision follows what a virtuous human being would do in that situation. There are two ways to
look upon this, related to two different virtues; it is either right to euthanize a suffering animal
because it is honorable to free the animal from its suffering, or it is respectful to protect the animalâs
life if we assume the animal has an own interest in living and is therefore prepared to go through a
lot of suffering to continue living. How a virtue ethicist would argue would depend entirely on how
he or she would interpret the virtues at hand and how the ethicist views the interests and life of the
animal.
According to care ethics, because of our position of power as humans over the animal, we have
a responsibility to protect the interests and feelings of the animal. Therefore, a care ethicist must
consider what those interests and feelings are. A care ethicist must at all times consider what the
animal probably wants and what makes the animal feel good, and act accordingly in every single
case. According to care ethics the animal must neither be subjected to suffering but respected in its
vulnerability, nor euthanized even if that would be easier or otherwise preferable to the pet owner
or the veterinarian.
Suffering can be defined as physical and mental discomfort, either combined or independently,
where suffering varies from mild to severe. This is also the definition used for the discussion part of
this thesis. However, most interviewed state that suffering is not just physical and mental pain, but
results from the animal no longer having a reasonable level of quality of life.
A good quality of life can be defined as: a subjective mental experience based on good physical
and mental health which combined with overall positive experiences create feelings of well-being and a satisfying life. Many of those interviewed, veterinarians as well as pet owners, stated that a
good quality of life comes from the animal being free from pain and having its basic needs met and
that a lack of suffering equals a good quality of life. However, most of the veterinarians interviewed
stated that beyond basic needs, positive experiences are also required for an animal to have a good
quality of life.
Studies show that the amount of suffering and poor quality of life are the factors which most
heavily weigh in on a pet ownerâs decision to euthanize, something also seen in the interviews. At
the same time other studies suggest that what really decides the quality of life of an animalâs is the
positive experiences in its life rather than the negative. Thus, life can be worth living despite some
suffering or a period of poor quality of life, if life is otherwise filled with positive experiences.
Unless we become aware that we need to look at the positive aspects of the life of an animal to
evaluate its quality of life and animal welfare, we will be content with less than the animal having a
satisfying life from the perspective of the animal. If we evaluate the quality of life incorrectly, we
will also believe the animals to have a more satisfying life than they actually do, which can only
lead to pointless suffering of domestic animals, both pets and production animals.
It seems that veterinarians and pet owners in this study confuse the terms suffering and quality
of life. They create a long continuum from no suffering and good quality of life to severe suffering
and bad quality of life, which they then use to evaluate whether to euthanize the animal. It seems
they do not consider a joyful life beyond basic needs as a requirement for a good quality of life. A
joyful life beyond basic needs is important to make life worth living for the animal. A better way
would be to judge quality of life and suffering separately and then evaluate that against different
ethical values to reach an informed decision about euthanasia.
When it comes to the view on different companion animals, the consensus by those interviewed
appears to be that smaller animals such as guinea pigs and hamsters are not able to feel as many
emotions as bigger animals like dogs and cats. Therefore, they believe that the living environment
of the smaller animals does not need to be as stimulating as that of the bigger animals in order to
achieve a good quality of life. When it comes to euthanasia of smaller animals it seems that the
decision is easier made than for the bigger animals.
The last section is about communication between veterinarians and pet owners. According to the
interviews most (three out of five) pet owners wanted to interact with a straight-forward and honest
veterinarian who does not sugar coat their advice and opinion. Most veterinarians felt they had to
consider the personality of the pet owners and tread carefully not to step on the pet ownerâs toes.
When it comes to the decision to euthanize most veterinarians agreed that the feelings of the pet
owners are important and that the communication should be modified accordingly and that they
themselves, besides being empathetic and supportive, should be there to provide knowledge.
The results from this study leads to the suggestion that communication between veterinarians
and pet owners could improve, primarily by veterinarians focus on helping the pet owners
understand the concepts of suffering and quality of life.
Following different ethical theories leads to different conclusions. At the end, every pet owner
and veterinarian, no matter what ethical model is applied, have to make an honest attempt to
understand the animalâs situation and experience of quality of life, suffering and interests, to be
included in an ethical informed decision.
The interviews also highlight how important it is that we humans, pet owners and veterinarians
alike, humbly support each other well knowing that there are no moral absolutes when it comes to
euthanization and that this is an emotional situation for all involved.
Keywords: suffering, quality of life, euthanize, ethics, veterinarian, pet owne
Effects of transportation and noise on activity and aggressive interactions during lairage in pigs
During pre-slaughter handling of pigs the animals are often subjected to methods that induces stress and are a threat to the wellbeing of the animals, such as mixing of groups, loud noise and transportation. A new law will be implemented in 2006 in Sweden that prohibits mechanical noise exceeding 65 dB in abattoirs. The purpose of the research presented in this paper was to examine the effects of noise and transportation on pig behaviour. The activity and aggressiveness of the pigs were examined with behavioural studies during transportation and during three different noise levels: 55, 75 and 95 dB.
Before the noise treatments took place the groups were mixed and half of them were transported for approximately 2 hours. In the study 432 pigs were used. Everyday 24 pigs were used, and divided into two groups, with 12 in each. Therefore two different pens were used, both during transportation and lairage. During transportation the pens were of different sizes giving different densities. In the lairage there were also differences in the pens, one of the boxes consisting of three walls and one gate (pen 1) and the other of two walls and two gates (pen 2). Three different behavioural observations took place; one during transport and two during waiting in the lairage. The animals were videotaped so that the aggressive encounters could be examined in detail. Focus was made on the characters of the attacks and the interactions but also the number of individuals participating in aggressive encounters and in which way.
During transportation the pigs were active 91,3% of the time. The pigs sat down significantly more in the smaller pen with higher density. The transportation also affected the behaviour of the pigs during lairage. Pigs that had been subjected to transportation laid less often on their side and more often on their stomach than pigs not subjected to transportation. They also fought less and spent more time in oral contact with other pigs. The characters of the encounters were also affected; the frequency of passive interactions and harassment became lower after transportation. In respond to this a theory can be formed that the transportation is energy demanding for the pigs and leads to exhaustion. Transportation did not lower the level of aggression since the attack forms and the characters of the encounters were not affected.
The different placing of the two pens in the lairage led to the pig standing up and walking significantly more in pen 2 regardless the treatment. Pigs subjected to transportation also stood and walked more in pen 2 than in pen 1. Transported pigs laid more often on the stomach in pen 1 than in pen 2. Therefore a conclusion is made that pen 1 gives the pigs a more safe and stable environment.
During the research 80% of the pigs participated in aggressive interactions and 54, 2% were active aggressive by attacking others. The results show a change in the attack form when subjected to loud noise. Attacks in head to head position and parallel position were less common during treatments with 95 dB. The total number of attacks was not affected. The characteristics of the interactions also changed in treatments with 95 dB. Passive aggression and harassment occurred less often, but the total amount of aggressive interactions was not affected. A theory is based upon these results that loud noise decreases the possibilities for the pigs to communicate.
Both noise and transportation can be a threat to the wellbeing of the pigs. As a conclusion more studies has to be done in detail on the behaviour of pigs when subjected to noise and transportation, to elucidate the exact effects.I Sverige kommer Är 2006 en ny lag som innebÀr att mekaniskt buller pÄ landets slakterier mÄste sÀnkas till nivÄer under 65 dB. Huvudsyftet med detta försök Àr att utreda hur buller och transport pÄverkar grisars beteende under vÀntan inför slakt. Grisarna utsattes Àven för tvÄ andra vanligt förekommande stressmoment inom slakthantering idag; blandning och transport. I studien studerades grisarnas aggressivitet och aktivitet under transport och i vÀntstallet pÄ slakteriet under tre bullernivÄer: 55, 75 och 95 dB.
Före behandling med buller blandades grisarna och hĂ€lften av grupperna transporterades i ca 2 timmar. I försöken ingick 432 grisar. Under en försöksdag anvĂ€ndes 24 grisar, indelade i tvĂ„ grupper om 12 individer. TvĂ„ boxar utnyttjades i transportbilen och i vĂ€nthallen. I transportbilen var boxarna olika stora, vilket ledde till skillnader i densiteten under transport. Ăven pĂ„ slakteriet fanns skillnader i boxutformning; box 1 hade en fast vĂ€gg och en öppningsbar grind i kortsidorna och box 2 hade tvĂ„ öppningsbara grindar. Tre olika beteendestudier utfördes: en direktobservation under tranport och en i vĂ€nthallen, samt en videoobservation i vĂ€nthallen. Syftet med direktobservationerna var att kunna uppskatta aktiviteten medan videoobservationerna gav möjlighet att göra en mer djupgĂ„ende studie pĂ„ grisarnas aggressiva interaktioner. Attackformerna, interaktionernas karaktĂ€rer och hur mĂ„nga av grisarna som deltog i slagsmĂ„l och pĂ„ vilket sĂ€tt studerades.
Under transporten var grisarna aktiva 91,3% av tiden. Densiteten under transporten gav effekt pÄ sittfrekvensen, grisarna satt mer nÀr densiteten var hög. Transporten gav signifikanta förÀndringar i grisarnas beteende i vÀnstallet. Transporterade grisar lÄg oftare pÄ mage och mer sÀllan pÄ sidan, Àn grisar som inte transporterats. Grisarna slogs ocksÄ mindre frekvent och Àgnade mer tid Ät oralkontakt med andra grisar (manipulering). Transporten förÀndrade karaktÀren pÄ interaktionerna, trakassering och passiv aggressivitet sjönk signifikant. Dessa resultat kan ligga till grund för att skapa en teori att transport Àr energikrÀvande för grisarna och leder till utmattning. Transporten hade inte en aggressionsdÀmpande effekt eftersom antalet attacker inte sjönk samt att karaktÀrerna pÄ attackerna inte förÀndrades.
De olika placeringarna av boxarna i vĂ€ntstallet ledde till att grisarna i box 2 stod och gick signifikant mer oberoende av behandling. Ăven transporterade grisar stod och gick signifikant mer i box 2 Ă€n i box 1. Transporterade grisar lĂ„g pĂ„ mage signifikant mer i box 1 Ă€n, men stod och gick signifikant mer i box 2. Slutsatsen i detta avseende blir sĂ„ledes att box 1 ger grisarna en lugnare och mer stabil nĂ€rmiljö.
Under studierna deltog igenomsnitt 80% av individerna i interaktionerna, 54,2% var aktivt aggressiva genom att attackera andra individer. BullernivÄn hade effekter pÄ de aggressiva interaktionerna. Attackformen förÀndras sÄtillvida att vid 95 dB minskade antalet attacker framifrÄn och parallellt i jÀmförelse med behandling med 55 dB. Det totala antalet attacker pÄverkades ej. Bullret hade Àven effekt pÄ interaktionernas karaktÀrer, vid 95 dB sjönk frekvensen trakassering och passiv aggressivitet signifikant. Den totala frekvensen aggressiva interaktioner pÄverkades ej. Dessa resultat kan ligga till grund för en teori att höga ljudnivÄer förminskar djurens möjligheter att kommunicera och dÀrmed pÄverkas deras sociala interaktioner.
BÄde mekaniskt buller och transport har en negativ inverkan pÄ grisarnas mÄende. Fler studier behövs för att utreda i detalj vilka effekter höga ljudnivÄer och transport har pÄ grisarnas beteende
Emotional states - how can we measure what the pig is feeling?
I och med dagens intensiva produktion och vÀxande djurbesÀttningar Àr det av stor vikt att studera och förstÄ djurens kÀnslotillstÄnd. Att undersöka kÀnslor Àr komplext och det har visat sig vara problematiskt att tolka resultaten. Hos grisar har mÄnga olika beteendestudier gjorts för att undersöka emotionella tillstÄnd. En mÀngd olika faktorer har anvÀnts och den hÀr litteraturstudien kommer att undersöka straff och belöning, rÀdsla samt tvÄ generella beteenden som reflekterar ett positivt och ett negativt kÀnslotillstÄnd. Grisars beteende som svar pÄ olika stimuli har anvÀnts som en mall och positiva kÀnslotillstÄnd förknippas med en ökad sannolikhet att uppfatta situationer och hÀndelser positivt. Oavsett metod framgÄr det tydligt att det Àr problematiskt att mÀta kÀnslotillstÄnd hos grisar. Det Àr viktigt att fortsÀtta att utveckla studier för att förbÀttra förstÄelsen kring resultaten. Avsaknaden av mÀtningar kring positiva kÀnslor gör dock att metoderna som tas upp ofta fokuserar pÄ negativa kÀnslotillstÄnd sÄsom Ängest, rÀdsla och stress. Mer forskning om hur positiva kÀnslor kan studeras Àr nödvÀndigt för att sÀkerstÀlla vÀlfÀrden hos grisar samt för att upprÀtthÄlla en sund, framgÄngsrik och hÄllbar djurhÄllning.With today's intense livestock production and growing herd size, it is of great importance to study and understand animals' emotional state. Studying emotions is a complex task and it has proven to be problematic to interpret the results. Many different behavioral studies have been conducted to investigate emotional states in pigs. A variety of factors have been used and this literature overview will look into punishment and reward, fear and two general behaviours, each of which reflects a positive and a negative emotional state. Pigs' behaviour in response to different stimuli have been used as a template and positive emotional states is associated with an increased likelihood to perceive situations and events positively. Regardless of method, it is clear that it is problematic to measure emotional states in pigs. It is important to continue development of studies to improve the understanding of the results. The lack of measurements on positive emotions, however, makes the methods mentioned often focus on negative emotional states such as anxiety, fear and stress. More research on how positive emotions can be studied are also necessary to ensure the welfare of pigs and to maintain a healthy, prosperous and sustainable livestock production
Mobil och smÄskalig slakt av idisslare
Runt om i hela vÀrlden, inklusive Sverige, pÄgÄr en omstrukturering av lantbruket och produktionen av animaliska livsmedel. Det innebÀr att antalet gÄrdar blir fÀrre, större och mer specialiserade, detsamma gÀller för slakterierna. Eftersom mÄnga gÄrdar ligger belÀgna lÄngt ifrÄn slakterierna sker i dagslÀget mÄnga lÄnga transporter av levande djur till slakt.
Förutom att lĂ„nga transporter har en negativ inverkan pĂ„ miljön sĂ„ Ă€r de stressande för djuren som transporteras. En mĂ€ngd studier visar att transport alltid leder till stress hos djuren, Ă€ven om hanteringen av dem Ă€r god. Om djur stressas i samband med transport eller under sin vistelse pĂ„ slakteriet kan det pĂ„verka kvaliteten pĂ„ köttet, man talar dĂ„ om sĂ„ kallat âstressköttâ.
PÄ senare tid har allt fler konsumenter blivit medvetna om att transport i samband med slakt kan innebÀra ett lidande för djuren och man Àr dÀrför mycket kritisk till de lÄnga transporterna. Mobila slakterier, dvs. slakterier som transporteras ut till gÄrdarna och slaktar djuren pÄ plats, Àr ett initiativ för att minska transporten av levande djur. HÀlsingestintan, som sÀger sig driva Europas första mobila slakteri för fullvuxen nötboskap, startades som ett svar pÄ marknadens efterfrÄgan pÄ lokalproducerat kött som slaktats smÄskaligt direkt pÄ gÄrden.
Syftet med denna litteraturstudie var att försöka besvara frÄgestÀllningen om mobil och smÄskalig slakt utförd pÄ gÄrden Àr bÀttre för djurens vÀlbefinnande och köttkvaliteten Àn slakt utförd pÄ ett storskaligt stationÀrt slakteri dit djuren mÄste transporteras. Eventuella svÄrigheter och nackdelar med mobil slakt undersöktes ocksÄ, samt om det kan finnas en marknad med konsumenter som Àr beredda att betala det högre priset som mobil slakt innebÀr.
Mobil slakt Àr relativt nytt och forskningen inom omrÄdet Àr dÀrför vÀldigt begrÀnsad, de studier som gjorts har ofta anvÀnt smÄ stickprov. Trots att studierna Àr fÄ och begrÀnsande i sin storlek talar de ÀndÄ för att djur som slipper transporteras till en för dem okÀnd plats för att slaktas uppvisar mindre stressbeteenden, har lÀgre vÀrden av kortisol i blodet och har mindre köttförluster pÄ slaktkropparna Àn de djur som behöver genomgÄ en lÀngre slakttransport.
Mobil slakt, liksom annan smÄskalig slakt som sker pÄ gÄrden tycks ha alla förutsÀttningar att förbÀttra djurens vÀlfÀrd. Flertalet studier visar pÄ att nötkreatur, lamm och bison som slipper transporteras till slakt Àr mindre stressade Àn de som genomgÄr transport, nÄgot som ocksÄ tycks avspegla sig i köttkvaliteten. Forskningen tyder ocksÄ pÄ att det finns en köpstark marknad av konsumenter som Àr mycket mÄna om djurens vÀlmÄende och som ocksÄ Àr beredda att betala den ökade kostnaden som mobil och gÄrdsnÀra slakt innebÀr. Det finns behov av mer forskning om mobil slakt.All around the world, including Sweden, agriculture is being restructured. The farms become fewer, larger and more specialised, and the same is true for slaughterhouses. Since many farms are located far away from the nearest slaughterhouse, many live animals have to be transported a long distance to slaughter.
The long transports have negative effects on the environment, but they are also stressful to the animals. Many studies show that transport always causes stress in the animals, even if the handling during transport is good. If animals are stressed during transport to slaughter the quality of the meat can be affected in a negative way, so-called âstress meatâ.
Consumers are increasingly aware that transport to slaughter can be the source of a great deal of suffering for the animals and are therefore very critical towards the long transports. Mobile abattoirs, slaughterhouses that are transported to the farm and process the animals on site, is a way to minimise the transport of live animals. The Swedish company HĂ€lsingestintan AB, which claims to be running the first mobile abattoir for large cattle in Europe, was started as an initiative to accommodate the markets demand for locally produced meat from small-scale -on-farm slaughter.
The objective of this study was to determine whether mobile and small-scale slaughter on farm is better for the animal welfare and meat quality than slaughter at a large-scale stationary slaughterhouse to which the animals must be transported. Difficulties and downsides with mobile slaughter were studied and also if there is a market of consumers that are willing to pay a higher price for meat from a mobile abattoir.
Mobile slaughter is a relatively new concept; hence the research within the area is limited. The studies that have been made have often used small samples. Even though the studies are few and limited in size, they indicate that animals who are not transported to a place for slaughter unfamiliar to them show less stress behaviours, have lower levels of cortisol in their blood and have less trim losses of the carcasses than animals who are transported a long distance to slaughter.
Mobile slaughter, and other small-scale slaughter that takes place on farm, seems to have all the necessary conditions to improve animal welfare. Numerous studies imply that cattle, lamb and bison who do not have to be transported to slaughter are less stressed than those that are transported, which is also reflected in the meat quality. Research also implies that there is a market of consumers who care a great deal about the wellbeing of animals and are willing to pay the extra cost of mobile and on-farm slaughter. More research on mobile slaughter is required
Kognitionsforskning i djurhÄllningen: grisars kognition och dess tillÀmpning vid slaktsvinshÄllning
Pigs are often mentioned as relatively intelligent animals when compared to other nonhuman species. Despite this knowledge, the vast majority of pigs are kept under conditions that lack opportunities to satisfy their cognitive needs. Therefore, a need to evaluate the present scientific studies about pig cognition was acknowledged, in order to evaluate to what extent the knowledge is applied in the husbandry of finishing pigs. If a considerable lack of application was determined, suggestions about how to use the obtained information to improve pig welfare were also to be made.
A synthesis of the present literature was made, and it could be concluded that a considerable amount of studies had been carried out in the present area. The pigs of today appear to have the same behavioural and cognitive needs as their ancestor, the wild boar. They have advanced learning abilities and a good spatial memory. It has also been concluded that pigs appear to possess episodic memory to some extent. They may also have a theory of mind, and can adjust their behaviour to conspecifics that are present. Pigs seem to be able to evaluate how their own behaviour can lead to different consequences. They also seem to understand the mechanisms behind a mirror, and are able to use it to assess and evaluate their surroundings.
Overall, the present scientific studies have been able to determine several higher cognitive functions in pigs. Therefore, finishing pigs are most likely to get bored and potentially stressed in the traditional housing systems. Systems that allow pigs to express their mental needs to a higher extent are likely to increase pig welfare to a more acceptable level. In those cases where new, more psychologically suitable housing systems can not be adopted, at least some environmental enrichment should be provided in the pigsâ present environment. Straw appears to be the most suitable enrichment for the pigsâ cognitive needs, since it allows them to express their needs to explore and forage. The feed can also be provided in a more cognitively challenging way.
One of the most important factors that contribute to how pigs are looked upon and treated is how it is seen as a species. Our language refer to pigs as dirty, dumb and mean animals, which likely affects the public view of the species in a more or less subconscious way. Most people today never get to interact which live pigs either, which makes it easier for them to keep a distance from the pigs that we consume. A wider spread of the science behind pigs cognitive abilities is most likely required to change the overall attitude towards them as a species. It may be one of the most important welfare applications for pigs in the long term.Grisen omnÀmns ofta som en relativt intelligent djurart. Trots det lever dagens slaktsvin i miljöer med mycket begrÀnsade sysselsÀttningsmöjligheter, trots att lagstiftningen specifikt krÀver att behovet av sysselsÀttning uppfylls. NÀr man talar om djurvÀlfÀrd tas ocksÄ störst hÀnsyn till djurs fysiska hÀlsa, medan deras mentala behov omnÀmns i efterhand eller inte alls. Ett behov fanns dÀrför av att sammanstÀlla den forskning som gjorts pÄ grisars kognition, det vill sÀga hur de tar in, bearbetar och lagrar information frÄn sin omgivning och hur de beter sig utifrÄn den. I den hÀr litteraturstudien belyses grisars kognitiva behov, hur pass vÀl den forskning som gjorts tillÀmpas i praktiken samt hur informationen skulle kunna anvÀndas för att slaktsvin ska mÄ bÀttre psykiskt.
Det kunde konstateras att en omfattande forskning pÄ grisars kognition har gjorts, sÀrskilt pÄ deras inlÀrningsförmÄga och minne. Dagens grisar har fortfarande kvar deras vilda förfÀders beteenden i vÀldigt hög utstrÀckning. Deras inlÀrningsförmÄga Àr god, och de kan lÀra sig uppgifter snabbare Àn vissa schimpanser och pÄ högre nivÄ Àn vissa hundar. De tycks ocksÄ kunna leva sig in i hur andra grisar tÀnker och förstÄ att de inte nödvÀndigtvis behöver uppfatta situationer pÄ samma sÀtt som de sjÀlva, och kan anpassa sitt beteende efter den kÀnnedomen. De verkar ocksÄ kunna minnas nÀr och var en specifik hÀndelse har Àgt rum. Grisar tycks ocksÄ förstÄ hur speglar fungerar och kan utvinna information frÄn dem. Studier har Àven kunnat bekrÀfta att de kan anpassa sitt beteende efter andra nÀrvarande grisar, och att de verkar kunna reflektera över vilka konsekvenser som kan uppkomma nÀr de beter sig pÄ ett speciellt sÀtt.
Eftersom forskningen tyder pÄ komplexa förmÄgor hos grisar blir slaktsvin sannolikt understimulerade i sin miljö. Det mest positiva vore om de hölls pÄ ett sÀtt som tillÄter dem att uppvisa fler beteenden, men nÀr ekonomin hindrar lantbrukarna frÄn att göra större omstruktureringar i djurhÄllningen kan istÀllet miljöberikningar anvÀndas i den redan befintliga miljön. En form av berikning som ger tydliga positiva effekter Àr utfodringssystem som gör att grisarna mÄste tÀnka till för att fÄ tillgÄng till fodret. Det minskar och förebygger uttrÄkning. Det Àr ocksÄ positivt att ge grisar halm att manipulera, dÄ det pÄ ett bra sÀtt tillgodoser grisarnas behov av att undersöka, söka föda, böka och tugga.
För att vÀlfÀrden hos grisar pÄ sikt ska förbÀttras behöver bÄde allmÀnheten och lantbrukarna bli mer medvetna om vilka kognitiva förmÄgor som grisarna har. En förÀndrad attityd och instÀllning till vad grisen egentligen Àr för ett djur kan i framtiden pÄverka hur vi behandlar dem, pÄ ett sÀtt som leder till ökad vÀlfÀrd och ett ökat mentalt vÀlmÄende hos slaktsvinen i vÄrt land
Lekbeteende hos gepard (Acinonyx jubatus) och möjligheterna i att förbÀttra vÀlfÀrd genom lek hos stora kattdjur i fÄngenskap
Felids are displayed in zoos and parks all over the world but are often kept in unsuitable enclosures. Stereotypic behaviours are therefore commonly observed in large captive cats caused by a lack of a stimulating environment. To prevent this, keepers use different enrichments to encourage animals to express natural behaviours such as running, investigating and playing. Play behaviour has recently attained more attention and has been suggested to be an indicator of good welfare as well as possibly being the cause of it. This study aimed to investigate if play can be stimulated by presenting environmental enrichments, or âtoysâ. In this study two litters of cheetah (Acinonyx jubatus) cubs of various ages that were presented with a Boomer ball. Behavioural data were collected during two weeks. The first week was used as a baseline and during the second week a Boomer ball were presented .The result show a small increase in object play, even though the cubs did not use the Boomer ball during the time of observation. The most commonly observed type of play was contact social play, but the litters spent the majority of the time resting. This might have been affected by the chosen time of day for the observations. The results of this study did not indicate the possibility of stimulating play in cheetah cubs, but it does not rule out the possibility of a better result during different circumstances. If play could be increased by presenting environmental enrichments and if the theory of play was confirmed to cause positive emotions, this could result in a practically manageable way to improve the welfare of captive animals. Future research might hand us the tools to measure emotions in animals and the effect of how animals feel, creating a major step forward in animal keeping