54 research outputs found
Planning With Art: Artistic Involvement Initiated by Public Authorities in Sweden
In a Swedish context, public authorities have, over the past 10 years, implemented a number of initiatives to make art a central part of not only sustainable development but also urban planning as a practice, process, and knowledge area. Art and artistic methods are seen to contribute with new methods for site analyses (often in combination with citizen involvement) to enhance embodied and situated knowledge and give space to critical reflection. One of the Swedish initiatives is called Art Is Happening. Between 2016 and 2018, the Swedish government assigned the Public Art Agency Sweden money to work with public art and citizen inclusion in million program areas. The initiative was framed as using artistic methods to strengthen democracy in areas with low turnout. Fifteen places around the country were selected. In this article, the focus is on one of those projects in Karlskrona, where an artist collaborated with citizens to create a public artwork and local meeting place. During the process, the artist partly lived in the area. Rather than discussing the artistic project from a binary logic as disempowerment/empowerment, consensual/agonistic, and political/antipolitical, it is examined as a process involving a mixture of both, where power unfolded in ways that were both problematic and valuable at the same time. This approach moves away from âgood or badâ to a nuanced way of discussing how artistic methods can contribute to understandings of situated knowledge production in urban planning
Long-distance transport of per- and polyfluoroalkyl 2 substances (PFAS) in a Swedish drinking water aquifer
Use of per-and polyfluoroalkyl substance (PFAS)-containing aqueous film-forming foams (AFFF) at firefighting training sites (FFTS) has been linked to PFAS contamination of drinking water. This study investigated PFAS transport and distribution in an urban groundwater aquifer used for drinking water production that has been affected by PFAS-containing AFFF. Soil, sediment, surface water and drinking water were sampled. In soil (n = 12) at a FFTS with high perfluorooctane sulfonate (PFOS) content (87% of sigma PFAS), the sigma PFAS concentration (n = 26) ranged from below detection limit to 560 ng g(-1)dry weight. In groundwater (n = 28), the sigma PFAS concentration near a military airbase FFTS reached 1000 ng L-1. Principal component analysis (PCA) identified the military FFTS as the main source of PFAS contamination in drinking water wellfields > 10 km down-gradient. Groundwater samples taken close to the military FFTS site showed no sigma PFAS concentration change between 2013 and 2021, while a location further down-gradient showed a transitory 99.6% decrease. Correlation analysis on PFAS composition profile indicated that this decrease was likely caused by dilution from an adjacent conflating aquifer. sigma PFAS concentration reached 15 ng L-1 (PFOS 47% and PFHxS 41% of sigma PFAS) in surface river water (n = 6) and ranged between 1 ng L-1 and 8 ng L-1(PFHxS 73% and PFBS 17% of sigma PFAS) in drinking water (n = 4). Drinking water had lower PFAS concentrations than the wellfields due to PFAS removal at the water treatment plant. This demonstrates the importance of monitoring PFAS concentrations throughout a groundwater aquifer, to better understand variations in transport from contamination sources and resulting impacts on PFAS concentrations in drinking water extraction areas
Piglet mortality in organic herds
Productive performance of organic pig farms is lower compared to conventional farms, but only very few data exist. Better knowledge of the productivity of organic herds regarding litter size at birth, piglet losses around birth and during lactation, as well as housing and management conditions should help to identify critical points and hence to improve the situation. Therefore, a research project was initiated in 6 EU countries (Corepig). As part of this, farmers recorded production data during 3-11 months starting between January and July 2008. Farmers were asked to record the numbers of piglets born dead, born alive as well as the number of piglets at weaning. Taking into account the quality of the records and setting a threshold of â„ 10 litters/farm, data from 38 farms in 4 countries (France: 14, Germany: 12, Austria: 7, Sweden: 5) were analyzed (mean: 69, 10 to 713 litters/farm). Most farmers were not present at farrowing, meaning the number of piglets that were classified as âborn deadâ was probably greatly overestimated. Therefore, mean total litter size at birth (born dead + born alive, MTLS), its standard deviation (SDLS), litter size at weaning and percentage of total losses (born dead + lactation losses, pLOSS) were calculated at the farm level. Overall, MTLS was 12.9 ± 1.6 piglets at birth, 9.2 ± 1.1 piglets at weaning and pLOSS was 26.7 ± 7.1 % with a lactation duration of 45.3 ± 5.9 days. Mortality of piglets increased with MTLS (2.1 ± 0.7% additional loss per piglet, p = 0.004) and with SDLS (3.9 ± 1.6% additional loss per unit of SDLS, mean ± SEM, P = 0.021). MTLS was correlated with SDLS (r = 0.44, p = 0.006). These data confirm the detrimental influence of large litter size at birth on piglet mortality. This is commonly observed in conventional pig production and related to a higher proportion of piglets with low birth weight and to increased competition for teats. High variability in litter size may exacerbate these problems, and in addition may be an indicator for other problems on the farm
Inventering av hÄllning och uppfödning av viltfÄgel i Sverige
I mĂ„nga europeiska lĂ€nder hĂ„ller man fĂ„glar av vilda arter i fĂ„ngenskap för uppfödning. En stor del av uppfödningen Ă€r för att öka den jaktliga avkastningen, men den Ă€r Ă€ven till för att anvĂ€ndas vid trĂ€ning av fĂ„gelhundar och för att förstĂ€rka den naturliga populationen av vildfĂ„gel. I Sverige rör det sig framför allt om arterna fasan (Phasianus spp.), grĂ€sand (Anas plathyrhyncos) och rapphöna (Perdix perdix), men uppfödning av andra arter sĂ„som tjĂ€der, orre, vaktel och ripa förekommer. ViltfĂ„geluppfödning innebĂ€r att kycklingar eller Ă€llingar föds upp i fĂ„ngenskap under nĂ„gra veckor för att sedan slĂ€ppas ut i naturen. Kycklingarna/Ă€llingarna hĂ„lls i hus i början och fĂ„r efter ca 1-2 veckor tillgĂ„ng till voljĂ€r. AvelsfĂ„glarna hĂ„lls i bur eller voljĂ€r, vilket ocksĂ„ kan variera under avelssĂ€song och övrig tid av Ă„ret. I Sverige har man hittills endast delvis kĂ€nt till omfattningen av uppfödningen, och kunskaperna bland beslutsfattare och tillsynsmyndigheter har var varit begrĂ€nsade. I Danmark sattes omkring 1,5 miljon uppfödda viltfĂ„glar ut under 2004, och i Storbritannien uppskattas den Ă„rliga utsĂ€ttningen av fasaner till omkring 40 miljoner. I Sverige Ă€r viltfĂ„geluppfödning sparsamt reglerat i lagstiftningen och de lagar som finns Ă€r av generell karaktĂ€r. Danmark Ă€r det enda land i Skandinavien dĂ€r viltfĂ„geluppfödning detaljregleras i en egen föreskrift. Syftet med studien var att undersöka omfattningen av och rutinerna vid viltfĂ„geluppfödning i Sverige, med fokus pĂ„ djurhĂ€lsa och djurskydd. En enkĂ€tundersökning för verksamheten under 2005 genomfördes bland landets registrerade viltfĂ„geluppfödare och besĂ€ttningsbesök genomfördes pĂ„ sex gĂ„rdar med viltfĂ„geluppfödning under 2007. Vid besĂ€ttningsbesöken noterades information om inhysningen, foder och vatten, nedsmutsningsgrad, smittskyddsrutiner, journalföring och sjukdomsprofylax hos kycklingar/Ă€llingar och avelsfĂ„glar. Dessutom gjordes en klinisk undersökning av 40 kycklingar eller Ă€llingar. Under 2005 hölls det ca 131 000 fasankycklingar, 150 000 Ă€llingar och 30 000 rapphönskycklingar av uppfödarna i detta material, och sammanlagt sattes ca 190 000 fĂ„glar ut. FĂ„glarna utfodras uteslutande med kommersiellt foder, och omkring hĂ€lften av fasan- och rapphönskycklingarna fĂ„r tillĂ€gg sĂ„som t.ex. hackat Ă€gg till fodret. Fiberfattig och lĂ€ttsmĂ€lt mat har satts i samband med förkortad tarm och sĂ€mre nĂ€ringsupptagningsförmĂ„ga hos bland annat rapphöns. Ănder har enligt enkĂ€tsvaren fĂ„ sjukdomsproblem och behandlas i liten utstrĂ€ckning med medicin. De i enkĂ€ten vanligast rapporterade sjukdomsproblemen hos fasan och rapphöns Ă€r symptom pĂ„ gapmask och diarrĂ©. Omkring 75 % av fasan- och rapphönskycklingar avmaskas, och medel mot koccidier anvĂ€nds till omkring 80 % av fasankycklingarna och ca 50 % av rapphönskycklingarna. Antibiotika anvĂ€nds i omkring en fjĂ€rdedel av fasan- och rapphönsuppfödningarna. Hackning uppges vara vanligt förekommande, och förebyggande Ă„tgĂ€rder i form av t.ex. nĂ€bbring anvĂ€nds bland fasan- och rapphönskycklingar. Förekomst av hackning har enligt litteraturen ett nĂ€ra samband med belĂ€ggningsgrad och miljöberikning. Vid besĂ€ttningsbesöken fann vi tunn befjĂ€dring runt ögonen pĂ„ ca 4 % av undersökta Ă€llingar, och runt ögon och pĂ„ halsen pĂ„ ett fĂ„tal, vilket skulle kunna vara en följd av att Ă€llingarna hackar pĂ„ varandra. NĂ€stan 25 % av undersökta Ă€llingar hade dessutom förhĂ„rdnader i huden under fötterna, vilket troligen berodde pĂ„ underlaget. DjurĂ€garna behöver engagera veterinĂ€rer och andra sakkunniga för konsultation i större utstrĂ€ckning Ă€n i nulĂ€get, nĂ„got som kanske delvis mĂ„ste initieras av nĂ€ringen sjĂ€lv. Studien visar att det sannolikt finns behov av ett mer detaljerat regelverk och att fler undersökningar av hur uppfödningsförhĂ„llandena pĂ„verkar djurhĂ€lsa och djurskydd bör göras. De omrĂ„den dĂ€r vi anser att den vetenskapliga kunskapen behöver öka Ă€r: âą Inhysning av avelsfĂ„glar âą HĂ€lsostatus hos avelsfĂ„glar âą Miljöberikning hos Ă€llingar och avelsĂ€nder âą HĂ€lsa hos kycklingar/Ă€llingar â fötter hos Ă€llingar, möjlig hackning bland Ă€llingar âą MedicinanvĂ€ndning âą Kontakt och utfodring efter utsĂ€ttnin
Epidemiological study concerning the characteristics of organic pig farming in selected European countries
Interviews and on-farm assessments were conducted in a total of 101 organic pig farms in different European countries (Austria, Denmark, France, Germany, Italy, and Sweden) to gain knowledge about farm management and health status of organic pigs in Europe.
66 farms kept at least one age group outdoors while 35 farms kept their pigs exclusively indoors, for the most part with a concrete outside run. Housing and feeding conditions were characterised by a large heterogeneity within and between European countries. On many farms, the feeding regimes seemed suboptimal, leaving ample room for easily feasible improvements. With respect to the health management, some farms made comprehensive use of the various options, whereas many farmers neglected the implementation of preventive measures, including appropriate hygiene and disinfection measures. On the majority of organic farms with indoor housing, the options for disinfection were hindered by the fact that many farms were not able to implement an all-in all-out concept.
In correspondence with the large variation in the living conditions for pigs, also production data and mortality rates differed widely between organic pig farms. According to the estimation by the farmer concerning the occurrence of selected animal health problems, mortality of suckling piglets and weaners and weaning diarrhoea were named as the most relevant disease problems.
Although dedicated to the same minimum standards, it can be concluded that organic pig farming does not provide the same living conditions or a homogenous outcome of animal health parameters but, like all systems, also depends on the quality of management. Differences in management practices, housing conditions, restrictions in the availability of resources (labour time, financial budget etc.), and a lack of feedback and control mechanism within the farm system appears to be a main reason for the substantial variation between farms
InÀlvsparasiter i betesmark och hos grisar i ekologiska besÀttningar
Utevistelse pÄ Äkermark ger grisar goda möjligheter till sysselsÀttning och rörelse. Bökandet i jorden och intag av vÀxtdelar och kryp Àr ett djupt rotat beteende. För att kunna ge grisarna denna möjlighet och samtidigt hÄlla deras inÀlvsparasiter under kontroll behövs mer kunskap. Danska studier tyder pÄ att om smÄgrisar fÄr en mycket tidig infektion ger detta upphov till en hög och varaktig spolmask-börda, som Àven kan ge betydande ekonomiska konsekvenser. Dessutom tycks vissa parasiter kunna ackumuleras i jorden ju lÀngre besÀttningen har haft utegrisar.
Syftet med detta projekt var att kartlÀgga smittrycket frÄn inÀlvsparasiter i mark som anvÀndes till grisarna pÄ ekologiska gÄrdar, och att stÀlla smittrycket i relation till förekomsten av parasiter i trÀckprover frÄn grisarna. Det lÄngsiktiga mÄlet var att öka kunskapen om vilka ÄtgÀrder som minskar smittrycket i marken och dÀrmed förbÀttrar djurhÀlsa och djurvÀlfÀrd.
MÀngden Àgg frÄn inÀlvsparasiter i jordprover frÄn grishagar och i trÀckprover frÄn grisarna undersöktes pÄ elva gÄrdar med ekologisk smÄgrisuppfödning. Dessutom kartlades de utvalda gÄrdarnas rutiner för inhysning och skötsel av grisarna liksom markanvÀndning, vÀxtföljder, jordart och rotationen av grishagarna. Endast besÀttningar som var fullt omstÀllda till ekologisk produktion enligt KRAVs regler, och hade minst 15 suggor, ingick i studien. Under april och maj 2008 samlades frÄn varje gÄrd jordprover frÄn hagar som skulle anvÀndas till suggor med smÄgrisar respektive sinsuggor följande sommar. Dessutom togs prover frÄn ytor som bedömdes ha varit mest anvÀnda till grisar, sÄsom permanenta rasthagar eller transportytor. Grisarnas parasitstatus undersöktes inom ramen för ett EU-nÀtverksprojekt (COREPIG). TrÀckprover samlades frÄn 12-veckor gamla smÄ-grisar, suggor och i förekommande fall Àven frÄn slaktsvin under vÄren (mars-april) och hösten (augusti-september) 2008.
De studerade gÄrdarna hade i genomsnitt haft ekologisk produktion i 8,6 Är. PÄ de flesta gÄrdarna var smittrycket lÄgt i mark som skulle anvÀndas till digivande suggor med smÄgrisar. DÀremot fanns det mer parasitÀgg i jordprover frÄn mark som skulle anvÀndas till sinsuggor och det var vanligt med transportytor, eller ibland hela hagar, som anvÀndes flera somrar i rad till sinsuggor. Sambandet mellan antalet parasitÀgg i jord dÀr grisarna skulle slÀppas och i trÀckprov frÄn grisar som sedan gÄtt pÄ marken var osÀkert, speciellt dÄ det gÀllde suggor.
PÄ marker med lÄgt smittryck hade ofta endast spridits stallgödsel frÄn gris, men grisar hade inte vistats pÄ marken. Det fanns dock Àven marker som tidigare anvÀnts till grisar, som kunde hÄlla en lÄg smittnivÄ. I dessa fall var det frÀmst mark som anvÀnts enbart sommartid eller för mÄnga Är sedan.
Marker med högt smittryck var sÄdana som anvÀndes varje Är, sÄsom hagar till sinsuggor, transportytor eller hagar i anslutning till stallar. De flesta anvÀndes till sinsuggor, men det förekom ocksÄ att smÄgrisar gick i hagar eller pÄ transportytor som anvÀndes varje Är. PÄ cirka hÀlften av gÄrdarna fanns det nÄgon mark med högt smittryck dÀr man inte planerat nÄgon förÀndrad anvÀndning. BetrÀffande sÄdana marker rekommenderas att lantbrukarna förÀndrar sin markanvÀndning, för att undvika uppförökning av parasitsmitta
Logistik i samband med transport till slakt
Slakteribranschen i Sverige har problem med lönsamheten samtidigt som myndigheter och samhÀlle stÀller höga krav pÄ transportsystemet betrÀffande djurvÀlfÀrd och miljöprestanda. Transporter av djur frÄn gÄrd till slakt sker ofta pÄ ett icke optimalt sÀtt, ur sÄvÀl transportekonomisk synvinkel som ur ett djurvÀlfÀrdsperspektiv. Detta leder bland annat till mÄnga övernattande djur pÄ slakteri. Tidigare forskning pekar pÄ att djurtransporter kan innebÀra en stor belastning pÄ djuren vilken dÄ kan fÄ allvarliga följder för djurvÀlfÀrden. Syftet med denna förstudie har varit att, i smÄskalig slakt, studera förutsÀttningarna för att kunna förbÀttra effektiviteten i slakttransporterna, minska miljöpÄverkan av dessa samt förbÀttra villkoren för djuren under transport i anslutning till slakt. Förstudien har utförts genom en kartlÀggning av slaktdjursleveranser via en fallstudie, vilken har följts av en analys med avseende pÄ djurvÀlfÀrd samt simulering och optimering av transporterna varefter miljöberÀkningar av transporterna utförts. Ur fallstudien kan konstateras att antalet transportörer per slakteri Àr relativt fÄ och att det redan idag finns en koncentration av antalet transporter till ett fÄtal som utför merparten av uppdragen. Det kan ocksÄ konstateras att det för nöt sker ett stort antal hÀmtningar av enstaka djur. Detta Àr inte fallet pÄ svinsidan, vilket förklaras av olika förutsÀttningar för uppfödning. Transportstudierna visar att hanteringstiderna vid hÀmtning i allmÀnhet Àr korta och att Àven restiderna i allmÀnhet Àr korta. Ibland förekommer dock lÄnga transporttider nÀr djur hÀmtas vid mÄnga gÄrdar pÄ samma runda. Uppstallningstiden varierar mycket och blandning av djur Àr ofta förekommande. Andelen övernattande djur Àr betydande pÄ sÄvÀl det medelstora som det lilla slakteriet som ingÄtt i studien. Transportsimuleringarna och den ruttoptimering som utförts visar att det finns stor potential att minska den totala körstrÀckan vilket Àven skulle medföra en betydligt lÀgre miljöbelastning. KörstrÀckan för varje runda ökar dock, men inte i lika stor grad som den totala minskar. Studierna visar ocksÄ pÄ möjligheten att anvÀnda ruttoptimering för att nÄ uppstÀllda mÄl om minskad övernattning, kortare transporter och minskad miljöbelastning. BerÀkningarna av miljöeffekterna visar pÄ stor potential att minska utslÀppen. CO2 minskar i relation till minskad körstrÀcka varför det som Àr effektivast ur företagssynvinkel Àven minskar miljöbelastningen. För att ytterliggare minska utslÀppen av hÀlsovÄdliga emissioner (NOx, HC och partiklar) Àr det framförallt utbyte av fordonsflottan som fÄr störst effekt. Detta Àr pÄ gÄng i den takt fordonen byts ut dÄ de nya fordonen uppfyller de nya kraven. Ett sÀtt att öka pÄ takten Àr antingen med subventioner eller med krav pÄ samma sÀtt som för fordon i övriga branscher. Studierna av attityderna till förÀndring visar att; * man tror att en tidigarelagd upphÀmtning av djur pÄ morgonen vore positivt för djurvÀlfÀrden genom att man dÄ kan undvika övernattning av djur pÄ slakteriet, * leverantörerna tror att djurvÀlfÀrden förbÀttras med möjlighet till smÄskalig slakt i mobila slakterier, * man Àr positiv till en indelning av upptagningsomrÄden sÄ att en Äkare tilldelas alla upphÀmtningar i ett omrÄde oavsett mottagande slakteri, * man menar att utlastningsutrymme för djurupphÀmtningar vore positivt för bÄde djurvÀlfÀrd och arbetssituation, * man Àr negativ till att fler transportörer tilldelas samma upptagningsomrÄde för ökad flexibilitet. Med utgÄngspunkt i resultaten frÄn pilotstudien kan konstateras att möjligheterna till en förbÀttrad djuromsorg med fÀrre hÀmtningar per runda och en minskad andel övernattande djur Àr goda genom att optimerade transportsystem anvÀnds som ocksÄ har en god potential att ge en minskad miljöbelastning och tydligt minskade transportkostnade
Electrochemical Oxidation for Treatment of PFAS in Contaminated Water and Fractionated FoamâA Pilot-Scale Study
publishedVersio
An Early Pleistocene interglacial deposit at Pingorsuit, North-West Greenland
At the Pingorsuit Glacier in North-West Greenland, an organic-rich deposit that had recently emerged from the retreating icecap was discovered at an elevation of 480 m above sea level.This paper reports on macrofossil analyses of a coarse detritus gyttja and peaty soil, which occurred beneath a thin cover of till and glacifluvial deposits. The sediments contained remains of vascular plants, mosses, beetles, caddisflies, midges, bryozoans, sponges and other invertebrates. The flora includes black spruce, tree birch, boreal shrubs and wetland and aquatic taxa, which shows that mires,lakes and ponds were present in the area.We describe an ewextinct water wort species Elatineodgaardii.The fossils were deposited in a boreal environment with a mean July air temperature that was at least 9°C higher than at present. The fossil assemblages show strong similarities with others from Greenland that have been assigned an Early Pleistocene age, and we suggest a similar age for the sediments found at the margin of the Pingorsuit Glacier. At the Pingorsuit Glacier in North-West Greenland, an organic-rich deposit was discovered at an elevation of 480 m above sea level. The sediments contained remains of vascular plants, mosses, beetles, caddisflies, midges, bryozoans,sponges and other invertebrates. The fossils were deposited in aboreal environment with a mean July air temperature that was at least 9°C higher than at present
Intercalibration of a concentration McMaster Technique between eight European laboratories
Prior to a European prevalence survey of intestinal parasites of organic pig herds it was decided to introduce one common technique for faecal egg counts and to compare its execution at all involved laboratories to ensure data compatibility. It was clearly shown that avoid confounding variation it is extremely important not only to use identical techniques but also to implement the technique in exactly the same way
- âŠ