280 research outputs found
Análisis del contenido del discurso cooperativo de los profesores de ciencias en contextos de innovación didáctica
Los contextos de reforma actuales demandan cada vez mayor protagonismo de los profesores en la innovación, lo que presenta un reto al desarrollo y aprendizaje docente. En consecuencia, desde un marco socio-constructivista en el que se vincula aprendizaje e interacción social, la cooperación entre docentes en estos contextos de innovación didáctica adquiere un nuevo interés. Sin embargo, es muy poco lo que sabemos de cómo los profesores trabajan y se desarrollan en estos entornos, vinculados en la literatura a la idea de comunidad profesional. Esta investigación tiene el objetivo de aumentar nuestro conocimiento en este ámbito a través del análisis del contenido del discurso docente en un entorno cooperativo natural y autogestionado. El análisis realizado, de carácter exploratorio, identifica los tipos de discurso propios de la cooperación docente, asà como patrones discursivos interesantes por su potencial en el desarrollo y aprendizaje del profesor.New reform contexts increasingly demand that teachers be the leading actors of innovation, thus challenging teachers' learning and professional development. As a result, from a socio-cultural standpoint that relates social interaction to learning, teachers' cooperative work becomes a focus of interest. However, we know little about how teachers work cooperatively for curriculum innovation and in particular, how they develop professionally in those contexts, which is related in the literature with the idea of Professional Community. This research is aimed at increasing our knowledge in this field through a content analysis of teachers' discourse in cooperative scenarios. The exploratory analysis done identifies the types of discourse and the discourse patterns present in these contexts, discussing their potential for the participating teachers' learning and development
Cómo y de qué hablamos los docentes cuando diseñamos unidades didácticas cooperativamente : estudio etnográfico del trabajo en grupo de profesores de Ciencias de secundaria mediante análisis discursivo
Moviment de frenada i distà ncia de seguretat a la carretera. Seqüència didà ctica per l'estudi del moviment
Treball que correspon a les prà ctiques que es fan als tallers REVIR organitzats pel CRECIM de la UAB. La seqüència pretén que l'alumnat de 1r i 2n de Batxillerat identifiqui quins són els factors que influeixen en la frenada d'un cotxe, entengui com aquests estan representats en l'equació del M.R.U.A. i comprengui la relació no lineal que hi ha entre la velocitat i la distà ncia de frenada
Acústica de la veu i els sons musicals : seqüència didà ctica per a l'estudi del so
Recull de materials de les prà ctiques dutes a terme durant els tallers REVIR, impartits pel CRECIM (Centre de Recerca per a l'Educació CientÃfica i Matemà tica). La seqüència pretén que l'alumnat de 2n de Batxillerat assoleixi una major comprensió del so mitjançant la seva caracterització (intensitat, to i timbre), la caracterització de les ones sonores i les seves magnituds associades (perÃode, freqüència, amplitud i longitud d'ona), aixà com el reconeixement de la transferència d'energia sense transferència de matèria, els sons fonamentals i harmònics i les diferències entre so i soroll
Indagació basada en la modelització : un marc per al treball prà ctic
Malgrat la rellevà ncia que la recerca en didà ctica de les ciències sembla donar a l'ensenyament de les ciències basat en la indagació, molts autors afirmen que aquest ti-pus de prà ctica educativa no ha arribat a uns nivells de qualitat acceptable en la seva im-plementació a l'aula. La gran varietat d'interpretacions que se li dóna al terme indagació i la desconnexió d'aquestes amb altres aspectes rellevants de la didà ctica de les ciències com la modelització són algunes de les causes que explicarien aquest fet. El present arti-cle pretén introduir un marc especÃfic per a la indagació, el de la indagació basada en la modelització, per tal d'orientar el treball prà ctic a l'aula de ciències.Despite the importance that research in science education seems to give to inquiry-based science education, many authors claim that this type of educational practice has not reached acceptable levels of quality in its classroom implementation. The variety of inter-pretations given to the term inquiry and their disconnetion with other relevant aspects of science education such as modeling are some of the reasons that explain this situation. This article aims to introduce a specific framework for inquiry, the inquiry-based modeling to guide the practical work in the science classroom
El projecte Materials Science : disseny, implementació i validació d'unitats didà ctiques sobre propietats dels materials establint vincles entre recerca i docència
Es presenta una seqüència didà ctica sobre propietats acústiques dels materials, resultat del projecte d'innovació i recerca Materials Science. Es detalla el procés de disseny de la seqüència didà ctica, portat a terme per un grup de professors de secundà ria i d'investigadors en Didà ctica de les Ciències
Dissipació de l'energia per fregament : seqüència didà ctica per a l'estudi de l'energia
Treball que correspon a les prà ctiques que es fan als tallers REVIR organitzats pel CRECIM de la UAB. La seqüència pretén ajudar a l'estudiant de 4t ESO i 1r Batxillerat a construir el model escolar d'energia, i utilitzar-lo per interpretar fenòmens quotidians, com ara l'escalfament d'un fre per fregament i el seu posterior refredament per equilibri tèrmic amb l'entorn
An inquiry-oriented approach for making the best use of ICT in the classroom
Many decades after the introduction of ICTs into science classrooms, there are still many unanswered questions about the impact technology has in students' learning. This article addresses the general question: "What ICTs are the most useful, and how can they contribute to better learning in the science classroom?" We conceive ICTs as tools that can enhance particular learning situations or environments, and in this sense, this article elaborates on the most appropriate technologies for particular learning environments and discusses in what order, and with what purpose, these technologies should be used. The first part of this article highlights the most commonly used technologies in science classrooms, reviewing the unique opportunities they offer that would not be possible otherwise. After discussing the potential (or lack thereof) of these technologies, the second part of the article presents a proposal for using some of them in a specific pedagogical context: an inquiry-based learning cycle for laboratory work. The main aim of the proposal presented here is to discuss how a certain teaching and learning approach, such as inquiry-based learning, and a certain teaching and learning situation, such as school laboratory work, can be enriched by the use of ICTs. Finally, a detailed example of how specific ICTs are used in laboratory work sessions with an inquiry approach is also explained. This practical case comes from a research-based activity sequence on kinematics and dynamics developed for secondary school students within the framework of the local project REVIR
Analyzing students' learning progressions throughout a teaching sequence on Acoustic Properties of Materials with a model-based inquiry approach
The study we have carried out aims to characterize 15- to 16-year-old students' learning progressions throughout the implementation of a teaching-learning sequence on the acoustic properties of materials. Our purpose is to better understand students' modeling processes about this topic and to identify how the instructional design and actual enactment influences students' learning progressions. This article presents the design principles which elicit the structure and types of modeling and inquiry activities designed to promote students' development of three conceptual models. Some of these activities are enhanced by the use of ICT such as sound level meters connected to data capture systems, which facilitate the measurement of the intensity level of sound emitted by a sound source and transmitted through different materials. Framing this study within the design-based research paradigm, it consists of the experimentation of the designed teaching sequence with two groups of students (n = 29) in their science classes. The analysis of students' written productions together with classroom observations of the implementation of the teaching sequence allowed characterizing students' development of the conceptual models. Moreover, we could evidence the influence of different modeling and inquiry activities on students' development of the conceptual models, identifying those that have a major impact on students' modeling processes. Having evidenced different levels of development of each conceptual model, our results have been interpreted in terms of the attributes of each conceptual model, the distance between students' preliminary mental models and the intended conceptual models, and the instructional design and enactmen
Characterization of the mannose 6-phosphate-dependent pathway of lysosomal enzyme routing in an invertebrate
- …