217 research outputs found
The World's First Full Press Freedom
The book investigates the world's first full legal press freedom. In 1770, king Christian 7's physician, the German enlightener J.F. Struensee, effectively became ruler of Denmark. His first decree, complete abandonment of censorship, led to 3 years of press freedom and an avalanche of pamphlets and debates. In early 1772, a coup led to his execution, giving rise to European outcry and fascination with the radical political experiment of Denmark
En fransk skibskonstruktør i Danmark
I forbindelse med et forskningsprojekt om franske emigranter i Danmark under den franske revolution, stødte forfatteren på den franske marquis Ducrest og hans meritter. Efter at have gravet lidt i forholdene omkring Ducrest udfoldede sig efterhånden en fascinerende historie om en noget excentrisk skibskonstruktørs ophold i Danmark og om tilblivelsen af et særpræget maritimt eksperiment. Artiklens forfatter er ph. d. i historie og forskningsstipendiat ved Roskilde Universitetscenter
Taskenspilleren og den danske nation - Historien om et slagsmål og et parti billard, der aldrig blev spillet
Den æreløse ordensmagt - Kampen om byrummet mellem vægtere, gardere og pøbel i 1700-tallets København
„Et grønt Horehuus“. Kongens Have som skændslens sted i trykkefrihedsskrifterne 1771-73
"A green brothel" – The King's Garden (Kongens Have) as a place of infamy in the Press Freedom Writings 1771–1773This article explores how certain aspects of urban life in Copenhagen during the Struensee regime (1770–1772) were presented in some of the so-called Press Freedom Writings. These semi-fictional descriptions of the unrestrained sociability in The King’s Garden (Kongens Have) was a significant part of the severe criticism faced by the Struensee regime. During the summer of 1771, attacks on the ordinances drawn up by Struensee became more evident, and the decrees regarding chastity and public morals were especially emblematic of what was regarded as a corrupt government led by an adulterer.During the second half of the 18th Century, public gardens and promenades were considered essential to the maintenance of public life and urban civility of any enlightened European city, also in Copenhagen where The King’s Garden played a central role. Anonymous writers criticized what they interpreted as a challenge to the traditional social norms of conduct in the garden. The presumed sexual debauchery in the garden was seen as undermining this ideal space of civil sociability. The blame for this decay was aimed at Struensee by asserting a direct connection between the legislation on public morals and the government’s legitimation of the unrestricted popular, not to say immoral and obscene, uses of the garden.In the article, the Press Freedom Writings are analyzed as reflections of the emergence of a new public sphere, which developed in the wake of the Ordinance of Press Freedom of 14 September 1770. On the one hand, the writings presume to reflect a certain public practice; on the other, they represent a moral discourse central to many of the Press Freedom Writings. The study emphasizes the impossibility of keeping these features apart
HISTORIEN ER GAMMEL OG GERRIG TILTRÆDELSESFORELÆSNING, 19. SEPTEMBER 2012
Tiltrædelsesforelæsnin
“KRAGEN VED NOK HVAD SOE DEN SKAL RIDE PAA”: FRUENTIMMER-TIDENDEN OG TRYKKEFRIHEDENS FØRSTE DEBAT
“Kragen ved nok hvad Soe den skal ride paa”: Fruentimmer-Tidenden og trykkefrihedens første debat
Som det første land i verden indførte Danmark-Norge 14. september 1770 ubetinget ytringsfrihed. Men hvordan indledtes trykkefriheden i praksis? Hvordan kan man iagttage overgangen fra en offentlighed underlagt censur og en ny offentlighed bygget på fuldstændig trykkefrihed? Ændringen kan studeres i Fruentimmer-Tidenden, der var et af de tidsskrifter, hvis udgivelse påbegyndtes nogle år inden skrivefrihedens indførelse og vedblev at udkomme et stykke ind i trykkefrihedsperioden. I artiklen undersøges en hidtil overset debat, der startede i Fruentimmer-Tidenden, og som er særligt illustrativ for overgangen til trykkefrihed. Den er præget af de første spæde forsøg med den nye frihed og er samtidig medskaber af forestillinger om et kvindeligt publikum og førtes i øvrigt af to mandlige skribenter, der brugte fiktive kvindelige forfatterstemmer. Denne trykkefrihedsperiodens første meningsudveksling udspillede sig som en diskussion om køn og moral, men handlede også om selve hensigten med trykkefriheden, dvs. hvilken type skrifter og hvilket indhold, der burde eller ikke burde udsendes
Den æreløse ordensmagt - Kampen om byrummet mellem vægtere, gardere og pøbel i 1700-tallets København
- …