65 research outputs found
A myeloma epidemiológiai jellemzői Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. 33 év adatainak elemzése | Epidemiologic features of myeloma in Szabolcs-Szatmár-Bereg county, Hungary
Absztrakt
Bevezetés: A szerzők 30 év tapasztalatait ismertető közleménye
óta nem jelent meg tanulmány a malignus hematológiai betegségek hazai
incidenciájáról. Célkitűzés: A myelomára vonatkozó megyei
epidemiológiai adatok részletes elemzése. Módszer: A szerzők a
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei leukaemia/lymphoma regiszterben 33 év alatt (1983.
január 1. és 2015. december 31. között) 4521 újonnan felismert, malignus
hematológiai megbetegedésben szenvedő, megyéjükben élő felnőtt beteg adatait
rögzítették. A 4521 beteg között 440 myelomás (397 myeloma multiplex, 38
lokális, csont-, lágyrész-plasmocytoma és 5 primer plazmasejtes leukaemia)
fordult elő, a regisztráltak 9,73%-a. Eredmények: A myeloma
megyei incidenciája emelkedő tendenciát mutat, a teljes vizsgált időszakra
vonatkozóan 2,33/100 000 lakos/év. A férfi:nő arány 45,9%:54,1%, a betegek
átlagéletkora 65,1 (28–90) év. A myeloma multiplexes betegek 59,4%-ában
monoklonális IgG-immunglobulin volt jelen. A megyében egyetlen olyan település
sem volt, ahol a megyei átlaghoz (0,78) viszonyítva statisztikailag
szignifikánsan nagyobb volt az ezer lakosra jutó myelomás betegek száma.
Következtetések: Az ismertetett epidemiológiai sajátosságok
– az enyhe női dominanciától eltekintve – lényegében megfelelnek az irodalmi
adatoknak. Orv. Hetil., 2016, 157(34), 1357–1360.
|
Abstract
Introduction: In their previous work, the authors reported
findings from 30 years on the incidence of hematological malignancies in
Szabolcs-Szatmár-Bereg county, Hungary. Until now there are no other studies on
this topic available in Hungary. Aim: Detailed analysis of
epidemiologic features of patients with myeloma. Method: During
a 33-year period (between January 1, 1983 and December 31, 2015) 4521 adult
patients with hematologic malignancies were recorded in the leukaemia/lymphoma
registry of Szabolcs-Szatmár-Bereg county. Among them 440 patients with myeloma
(9.73%) were registered (397 multiple myeloma, 38 solitary, bone/soft tissue
plasmocytoma, 5 primary plasma cell leukaemia). Results: The
incidence of myeloma in Szabolcs-Szatmár-Bereg county showed an increasing
tendency, with an overall incidence rate of 2.33/100 000 inhabitants/year. The
male:female ratio was 45.9%:54.1%, the average age of patients was 65.1 (28–90)
years, and 59.4% of the patients with multiple myeloma had IgG-type monoclonal
immunoglobulin. There was no town or village in this county where the occurrence
of patients with myeloma in one thousand inhabitants was significantly higher,
than the average (0.78). Conclusions: The epidemiologic
features of myeloma in Szabolcs-Szatmár-Bereg county – except a moderate female
dominance – is essentially similar to data published in the literature. Orv.
Hetil., 2016, 157(34), 1357–1360
BOOL-AN: A method for comparative sequence analysis and phylogenetic reconstruction
A novel discrete mathematical approach is proposed as an additional tool for molecular systematics which does not require prior statistical assumptions concerning the evolutionary process. The method is based on algorithms generating mathematical representations directly from DNA/RNA or protein sequences, followed by the output of numerical (scalar or vector) and visual characteristics (graphs). The binary encoded sequence information is transformed into a compact analytical form, called the Iterative Canonical Form (or ICF) of Boolean functions, which can then be used as a generalized molecular descriptor. The method provides raw vector data for calculating different distance matrices, which in turn can be analyzed by neighbor-joining or UPGMA to derive a phylogenetic tree, or by principal coordinates analysis to get an ordination scattergram. The new method and the associated software for inferring phylogenetic trees are called the Boolean analysis or BOOL-AN
Társult tumorok előfordulása krónikus lymphoid leukaemiában | Occurrence of associated tumours in chronic lymphocytic leukemia
Absztrakt
Bevezetés: A krónikus lymphoid leukaemia az egyik leggyakoribb
hematológiai rosszindulatú kórkép. Célkitűzés: A 2000–2015
között diagnosztizált krónikus lymphoid leukaemiás betegek körében előfordult
társuló rosszindulatú daganatok jellemzőinek vizsgálata.
Módszer: A szerzők az adott időszakban kórismézett krónikus
lymphoid leukaemiás betegek körében felismert további daganatban szenvedők
adatait elemezték a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Leukaemia/Lymphoma Regiszter
és a betegdokumentációk alapján. Eredmények: A 2000. január 1.
és 2015. december 31. között diagnosztizált B-sejtes krónikus lymphoid
leukaemiás betegek száma 526 volt. Ebből 95 betegben találtak társult egyéb
tumort (18,06%). 48/95 esetben (50,5%) a krónikus lymphoid leukaemia volt az
elsőként diagnosztizált tumor, 23/95 esetben (24,2%) a társult daganatot
diagnosztizálták elsőként, míg 24/95 esetben (25,3%) a krónikus lymphoid
leukaemia és a társult egyéb tumor szinkron megjelenésű volt. Többes társult
tumort 10/95 betegben (10,5%) találtak, az összes társult tumor száma 107 volt.
A krónikus lymphoid leukaemia incidenciája 2000–2015 között jelentősen
növekedett az 1983–1999 közötti időszakhoz képest (3,19/100 000 lakos/év vs.
5,65/100 000 lakos/év; 1,77-szoros növekedés). A társult tumoros betegségek
előfordulásának gyakorisága szintén emelkedett (8,06% vs. 18,06%). A
leggyakrabban előforduló rosszindulatú daganatokon (colorectalis, emlő, hörgő,
prostata) kívül gyakori volt a bőrlaphám-carcinoma (17/95 eset, 17,9%) és a
melanoma (6/95 eset, 6,3%) társulása is. A krónikus lymphoid leukaemia
diagnózisát követően és azzal szinkron megjelenő tumorok gyakoriak voltak
(84/107 eset, az összes társult daganat 78,5%-a). A szekunder daganatok
incidenciája csak a krónikus lymphoid leukaemia diagnózisát követő tíz év után
csökkent. Következtetések: A krónikus lymphoid leukaemiához
társuló egyéb daganatok gyakoriságának és időbeli megjelenésének lehetséges okai
a betegek magas életkora, a krónikus lymphoid leukaemia okozta immunszuppresszív
állapot és feltehetően a krónikus lymphoid leukaemia kemoterápiája. A betegek
gondozása során figyelni kell társuló daganatok kialakulásának lehetőségére. A
betegek kezelését csak indokolt esetben kezdjük el. Orv. Hetil., 2016,
157(44), 1752–1756.
|
Abstract
Introduction: Chronic lymphocytic leukemia is one of the most
common hematologic malignancy. Aim: The aim of the authors was
to investigate the characteristics of malignancies associated with chronic
lymphocytic leukemia in patients diagnozed between 2000 and 2015.
Method: Data of patients with chronic lymphocytic leukemia
who had other associated tumours were analysed using the Leukemia/Lymphoma
Registry of the Szabolcs-Szatmár-Bereg County, Hungary and patient records.
Results: Between January 1, 2000 and December 31, 2015, 526
patients with chronic lymphocytic leukemia were diagnosed. 95 patients of the
526 patients (18.06%) were diagnosed as having associated other tumours. In
48/95 patients (50.5%) the first diagnosed tumour was chronic lymphocytic
leukemia, in 23/95 patients (24.2%) the first recognized malignancy was the
associated tumour, whereas in 24/95 patients (25.3%) synchron tumours were
diagnosed. The number of patients with more than one associated tumour was 10/95
(10.5%). The total number of tumours was 107. The incidence of chronic lymphoid
leukemia increased in the period between 2000 and 2015 as compared to the period
between 1983 and 1999 (3.19 vs 5.65/100 000 person/year). The occurrence of
associated malignancies increased as well (8.06% vs 18.06%). In addition to the
most common tumours (colorectal, breast, lung, prostate), skin squamous cell
carcinoma (17/95 patients; 17.9%) and melanoma (6/95 patients; 6.3%) also
frequently occurred. The second malignancies were most frequently discovered
after the diagnosis of chronic lymphocytic leukemia and synchron tumours
accounting for 78.5% (84/107) of all associated tumours. The incidence of second
malignancies decreased 10 years after the diagnosis of chronic lymphocytic
leukemia. Conclusions: The possible reasons for the high
frequency of other tumours associated with chronic lymphocytic leukemia are
elderly age of patients, immunsuppressed state and, presumably, chemotherapy of
patients with chronic lymphocytic leukemia. During the follow up of patients the
high risk for the development of associated tumours should be considered.
Therapy of patients should be initiated when it is neccessary. Orv. Hetil.,
2016, 157(44), 1752–1756
Iskola és egészség : a Sárospataki Református Főiskola iskolaorvosainak munkássága, iskolakórházának története
Kórháztörténetről hazai orvostörténeti szakirodalmunkban keveset olvashatunk. Orvostörténetíróink – régi korokat idézve – inkább orvos- és kórházhiányról, mint a „salus populi” elérésének, illetve fenntartásának szolgálatában álló, gazdagon felszerelt kórházakról emlékeznek meg. Iskolakórház működése hazánkban ezért nem csak iskolatörténeti, hanem iskolaegészségügy-történeti és egyetemes kórháztörténeti szempontból is kimagasló jelentőségű
Extranodalis lymphomák Szabolcs-Szatmár-Bereg megye felnőtt lakossága körében: 30 év adatainak elemzése
Bevezetés: A szerzők 27 év tapasztalatait közreadó közleménye óta nem jelent meg az extranodalis lymphomák hazai epidemiológiájával foglalkozó tanulmány. Célkitűzés: A jelenlegi munka célja a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei leukaemia/lymphoma regiszterbe 1983 és 2012 között felvett non-Hodgkin-lymphomás betegek adatainak részletes elemzése, az extranodalis és a nodalis formák főbb epidemiológiai jellemzőinek az összehasonlítása, valamint az eredmények irodalmi adatokkal történő összevetése. Módszer: 1983. január 1. és 2012. december 31. között 1123 újonnan felismert non-Hodgkin-lymphomás – megyéjükben lakó – felnőtt (14 éves vagy annál idősebb) beteg adatait rögzítették. Az 1123 beteg közül 347-nek a betegsége extranodalis kiindulású, 776-nak nodalis eredetű volt. Összehasonlítják az extranodalis és a nodalis non-Hodgkin-lymphomák megyei incidenciáját, a betegek átlagéletkorát, nemek szerinti megoszlását, a B- és a T-sejtes, valamint az indolens és az agresszív formák arányát, a regisztrált esetek területi eloszlását, carcinomával történő társulását. Vizsgálják a familiaritás kérdését, részletesen elemzik az extranodalis formák szervi lokalizáció szerinti megoszlását. Eredmények: A non-Hodgkin-lymphomák előfordulási gyakorisága Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében is, miként világszerte, emelkedő tendenciát mutat. A megállapítás az extranodalis és a nodalis formákra egyaránt érvényes, jóllehet, az extranodalis formákra jóval kifejezettebb mértékben. A két csoport főbb epidemiológiai jellemzői között a megyei anyagban lényeges különbséget nem találtak, az extranodalis formák legnagyobb csoportját megyéjükben is a gastrointestinalis lymphomák alkották. Következtetések: A szerzők megfigyelései összhangban vannak a nemzetközi felmérések eredményeivel. Adataik lényegében egyeznek a nyugat-európai és az észak-amerikai adatokkal. Orv. Hetil., 2015, 156(3), 98–104
A Philadelphia-negatív krónikus myeloproliferativ kórképek epidemiológiai jellemzői Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében. 33 év adatainak elemzése | Epidemiologic features of Philadelphia-negative chronic myeloproliferative disorders in Szabolcs-Szatmár-Bereg county, Hungary Analysis of data of a 33-year period
Absztrakt:
Bevezetés: A szerzők 30 év tapasztalatait ismertető közleménye
óta nem jelent meg újabb tanulmány a malignus hematológiai betegségek hazai
incidenciájáról. Célkitűzés: A Philadelphia-negatív krónikus
myeloproliferativ betegségekre vonatkozó megyei epidemiológiai adatok részletes
elemzése. Módszer: A szerzők a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei
leukaemia/lymphoma regiszterben 33 év alatt (1983. január 1. és 2015. december
31. között) 4523 újonnan felismert, malignus hematológiai megbetegedésben
szenvedő, megyéjükben élő felnőtt beteg adatait rögzítették. A 4523 beteg között
255 polycythaemia verás, 102 primer myelofibrosisos és 331 essentialis
thrombocythaemiás fordult elő. Eredmények: A polycythaemia vera
és az essentialis thrombocythaemia megyei incidenciája emelkedő tendenciát
mutat, a teljes vizsgálati időszakra vonatkozóan 1,35, illetve 1,75, a
myelofibrosisé 0,54/100 000 lakos/év, utóbbi előfordulási gyakorisága az évek
során kissé csökkent. A férfi:nő arány polycythaemiában 1,0:1,0,
myelofibrosisban 1,0:0,96, essentialis thrombocythaemiában 1,0:1,55, ez
utóbbiban női dominancia észlelhető. A medián életkor mindhárom betegcsoportban
csaknem azonos, az első kettőben 65 (21–95), illetve 65,5 (33–84) év, a
harmadikban 65 (19–85) év. A megyében két olyan települést találtak, ahol a
megyei átlaghoz (1,22) viszonyítva statisztikailag szignifikánsan nagyobb volt
az ezer lakosra jutó betegek száma. Familiáris eseteikben a második és a
harmadik generációban jelentkező betegség minden esetben fiatalabb életkorban
manifesztálódott, mint az elsőben, az antepozíció (anticipáció) átlagos mértéke
22 év volt. Következtetés: Az ismertetett epidemiológiai
sajátosságok lényegében megfelelnek az irodalmi adatoknak. Orv. Hetil., 2017,
158(15), 572–578.
|
Abstract:
Introduction: In their previous work, the authors reported
findings from 30 years on the incidence of hematological malignancies in
Szabolcs-Szatmár-Bereg county, Hungary. Until now there are no other studies on
this topic available in Hungary. Aim: Detailed analysis of
epidemiologic features of patients with Philadelphia-negative chronic
myeloproliferative disorders was carried out. Method: During a
33-year period (between January 1, 1983 and December 31, 2015) 4523 adult
patients with hematologic malignancies were recorded in the leukaemia/lymphoma
registry of Szabolcs-Szatmár-Bereg county. Among them, 255 patients with
polycytaemia vera, 102 with primary myelofibrosis, and 331 with essential
thrombocytaemia were registered. Results: The incidence of
polycythaemia vera and essential thrombocythaemia in Szabolcs-Szatmár-Bereg
county showed an increasing tendency, with an overall incidence rate of 1.35 and
1.75/100 000 inhabitants/year, respectively; while the incidence of primary
myelofibrosis decreased in the course of years (0.54/100 000 inhabitants/year).
In cases of polycythaemia vera and primary myelofibrosis the male:female ratio
was found to be equal, however essential thrombocythaemia showed a female
dominance. The mean age of patients with polycythaemia vera was 65 (21–95)
years, similar to essential thrombocythaemia with 65 (19–85) years, and to
primary myelofibrosis with 65.5 (33–84) years. There were only two villages
found in this county where the occurrence of patients with Philadelphia-negative
chronic myeloproliferative disorders per one thousand inhabitants was
significantly higher, than the average (1.22). In every familial cases of these,
the manifestation of the disease in the second and the third generations became
earlier than in the first genetration. The perceived average degree of the
anteposition (anticipation) was found to be 22 years.
Conclusion: The epidemiologic features of
Philadelphia-negative chronic myeloproliferative disorders in
Szabolcs-Szatmár-Bereg county are essentially similar to data published in the
literature. Orv. Hetil., 2017, 158(15), 572–578
A bélflóra hematológiai vonatkozásai = Haematological aspects of the gut flora
Absztrakt:
A bélflóra és a különböző betegségek (elhízás, diabetes mellitus, metabolikus
kórképek, allergiás és autoimmun betegségek, gyulladásos bélbetegségek,
májelégtelenség, infekciók, egyes neuropszichiátriai kórképek, daganatok)
közötti összefüggés vizsgálata az utóbbi években előtérbe került. A mikrobióta
depléciója gátolja a csontvelői vérképzést. Az infekciók és azok
antibiotikumkezelése szintén hatással lehet a vérképzésre. A bélflóra a
graft-versus-host betegség súlyosságát is befolyásolhatja és a T-regulátor
sejteken keresztül szerepet játszhat az immunthrombocytopenia patogenezisében
is. A dolgozat összefoglalja a bélflóra jellemzőit, a mikrobiótának a csontvelői
vérképzésre, az infekciók lefolyására, az allogén csontvelő-transzplantációra, a
graft-versus-host betegségre, a lymphomák kialakulására gyakorolt hatását, az
ezzel kapcsolatos kutatások eredményeit és a terápiás lehetőségeket. Röviden
tárgyalja a bélflóra és az immunthrombocytopenia, valamint a daganatok
immunterápiájának eredményessége közötti lehetséges kapcsolatot és hatását a von
Willebrand-faktor-szintézisre. Felhívja a figyelmet a mikrobiótadiverzitás
fenntartásának fontosságára. Orv Hetil. 2019; 160(20): 774–779.
|
Abstract:
The relationship between the gut flora and various diseases (obesity, diabetes
mellitus, metabolic disorders, allergic and autoimmune diseases, inflammatory
bowel diseases, liver failure, infections, certain neuropsychiatric disorders,
tumors) has been highlighted in recent years. Depletion of microbiotics inhibits
bone marrow healing. Infections and their antibiotic treatment may also affect
hematopoiesis. Intestinal flora may also affect the severity of the
graft-versus-host disease and may also play a role in the pathogenesis of
immunthrombocytopenia through the T-regulator cells. The study summarizes the
features of the gut flora, the effects of microbiotics on bone marrow healing,
the course of infections, allogeneic bone marrow transplantation,
graft-versus-host disease, lymphoma and the results of related research and
therapeutic options. The authors briefly discuss the possible linkage between
intestinal flora and immunthrombocytopenia and the effectiveness of the
immunotherapy of tumors and its effect on the von Willebrand-factor synthesis.
They draw attention on the importance of maintaining microbiotics diversity. Orv
Hetil. 2019; 160(20): 774–779
Antepozíció testvérekben észlelt malignus hematológiai betegségekben. A 34 éves Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei leukaemia/lymphoma regiszter adataiból levonható következtetések | Anteposition in malignant hematologic diseases of siblings in Szabolcs-Szatmár-Bereg county, Hungary. Analysis of data of a 34-year period
Absztrakt:
Bevezetés: A szerzők korábbi közleményei óta nem jelent meg a
malignus hematológiai betegségek családon belüli halmozódásával kapcsolatos
újabb hazai tanulmány. Célkitűzés: A testvérekben tapasztalt
betegségtársulások adatainak részletes elemzése. Módszer: A
szerzők az elmúlt 34 év alatt Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 86 családban
észlelték hematológiai malignitások familiáris előfordulását. Familiáris eseteik
közül 19 társulás testvérekben fordult elő. Eredmények: A 18
kettős és egy hármas társulás miatt az elemzett társulások száma 21 volt,
amelyek mindegyikében a fiatalabb testvér betegsége jelentkezett fiatalabb
életkorban. Az antepozíció átlaga 10,8 (1–33) évnek, a medián antepozíció 10
évnek adódott. Következtetés: Az egyenes ági és oldalági
leszármazottakban már korábban tapasztalt anticipáció mellett joggal merül fel a
fiatalabb testvéreket érintő antepozíció lehetősége is. Hasonló megfigyeléssel a
rendelkezésre álló irodalomban nem találkoztak. Orv Hetil. 2017; 158(33):
1283–1287.
|
Abstract:
Introduction: In their previous works, the authors reported
findings from familial hematologic malignancies in Szabolcs-Szatmár-Bereg
county, Hungary. So far there are no other studies on this topic available in
Hungary. Aim: Detailed analysis of epidemiologic features of
hematologic malignancies of siblings. Method: During a 34-year
period (between January 1, 1983 and December 31, 2016), 86 families with
hematologic malignancies were recorded in Szabolcs-Szatmár-Bereg county. Among
them, 19 cases of the affected siblings were registered.
Results: In one family there were three sisters with
polycythaemia vera, hence the number of analysed disease associations was 21. In
all of the 21 cases, the younger sibling’s disease developed earlier. The
average anteposition was 10.8 (1–33) years (median: 10 years).
Conclusion: The anticipation was earlier observed in
multigeneration hematological malignancies between direct and collateral
descendants. On the basis of the above data, anteposition of the disease was
observed in younger siblings. Orv Hetil. 2017; 158(33): 1283–1287
Miscellanea. Folyóirat-referátumok. Könyvismertetések
Folyóirat-referátumok. Gasztroenterológia
Az epehólyag-volvulus és a
choledochusobstrukció kombinált
kezelése (Combined treatment of
a gallbladder volvulus with a
common bile duct obstruction)
Laydi M, Charpentier K, Paquette B,
et al. (Surgery Department,
CHU Besançon, 25000 Besançon,
Franciaország):
Case Rep Surg.
2017; 2017: 3906042. | Hepatológia
A hepatitis C-vírus-infekció
kezelése
és a végstádiumú
májbetegség modelljének (MELD)
prediktív értéke: elemzés
a Hepa-C regiszter adatai alapján
(Treatment of hepatitis C virus
infection in patients with cirrhosis
and predictive value of model for
end-stage liver disease: analysis of
data from the Hepa-C registry)
Fernández Carrillo C, Lens S, Llop E,
et al.
(Levelező szerző: J. L. Calleja,
Liver Unit, Hospital Universitario
Puerta de Hierro-Majadahonda,
Universidad Autónoma de Madrid
and CIBERehd, Madrid,
Spanyolország;
e-mail: [email protected]):
Hepatology
2017; 65: 1810–1822. | A jövő medicinája
Személyre szabott ellátás a jövő
medicinájában (Personalisierung
in der Medizin der Zukunft)
Malek NP (Medizinische Klinik 1,
Gastroenterologie, Hepatologie und
Infektologie, Universitätsklinikum
Tübingen, Ottfried Müller Str. 10,
72076 Tübingen, Németország;
e-mail:
[email protected]:
Internist (Berl.)
2017; 58: 650–656. | Könyvismertetések. Mózsik Gyula (ed.)
The Gut Microbiome
Implications for Human Diseases
INTECH Publishers, Rijeka, 2016
(ISBN 978-953-51-2750-5; Online
ISBN 978-953-51-2751-2). Elekt
-
ronikus elérhetőség: http://www.
intechopen.com/books/the-gut-
microbiome-implications-for-hu
-
man-disease | Süle Tamás
A Pécsi Tudományegyetem
és neves orvosai érmeken
HÁZMESTER
’
98 Kft., Pécs, 201
- …