2 research outputs found
Disentangling responses to natural stressor and human impact gradients in river ecosystems across Europe
1. Rivers are dynamic ecosystems in which both human impacts and climate-driven drying events are increasingly common. These anthropogenic and natural stressors interact to influence the biodiversity and functioning of river ecosystems. Disentangling ecological responses to these interacting stressors is necessary to guide management actions that support ecosystems adapting to global change.
2. We analysed the independent and interactive effects of human impacts and natural drying on aquatic invertebrate communities—a key biotic group used to assess the health of European freshwaters. We calculated biological response metrics representing communities from 406 rivers in eight European countries: taxonomic richness, functional richness and redundancy, and biomonitoring indices that indicate ecological status. We analysed metrics based on the whole community and on a group of taxa with traits promoting resistance and/or resilience (‘high RR’) to drying. We also examined how responses vary across Europe in relation to climatic aridity.
3. Most community metrics decreased independently in response to impacts and drying. A richness-independent biomonitoring index (the average score per taxon; ASPT) showed particular potential for use in biomonitoring, and should be considered alongside new metrics representing high RR diversity, to promote accurate assessment of ecological status.
4. High RR taxonomic richness responded only to impacts, not drying. However, these predictors explained little variance in richness and other high RR metrics, potentially due to low taxonomic richness. Metric responsiveness could thus be enhanced by developing region-specific high RR groups comprising sufficient taxa with sufficiently variable impact sensitivities to indicate ecological status.
5. Synthesis and applications. Metrics are needed to assess the ecological status of dynamic river ecosystems—including those that sometimes dry—and thus to identify priority sites requiring action to tackle the causes of environmental degradation. Our results inform recommendations guiding the development of such metrics. We propose concurrent use of richness-independent ‘average score per taxon’ indices and metrics that characterize the richness of resistant and resilient taxa. We observed interactions between aridity, impacts and drying, highlighting that these new metrics should be region specific, river type specific and adaptable, promoting their ability to inform management actions that protect biodiversity in river ecosystems responding to climate change.European Cooperation in Science and Technology. Grant Number: CA1511
Gestió, recerca i ciutadania en l’estudi de l’estat dels rius mediterranis. La importà ncia de l’educació ambiental, la ciència ciutadana i la participació en la gestió dels ecosistemes fluvials
[cat] Aquesta tesi doctoral sorgeix de l'empremta deixada pel grup de recerca FEHM, liderat pel Dr. Prat, amb més de quatre dècades d'activitat dedicada a la investigació en ecologia aquà tica des de la Facultat de Biologia de la Universitat de Barcelona. Aquest grup ha contribuït de manera significativa al camp cientÃfic, generant resultats que no només han enriquit la recerca acadèmica, sinó que també han tingut una aplicabilitat prà ctica destacada. Aquests resultats han estat utilitzats com a eines i recursos per empreses i administracions dedicades a la gestió dels recursos hÃdrics i els ecosistemes aquà tics continentals arreu del món.
Un aspecte distintiu del grup de recerca és la seva prioritat per mantenir un vincle directe amb la ciutadania, des d'iniciatives de divulgació cientÃfica fins a programes d'educació ambiental i participació ciutadana. Aquest context ha establert les bases per a aquesta tesi, la qual busca reforçar els llaços entre la recerca cientÃfica, l'administració i la participació ciutadana, proposant noves estratègies per fer aquestes relacions més bidireccionals i efectives.
En el camp de la gestió i recerca sobre aigua dolça i ecosistemes aquà tics, la relació amb la ciutadania és un terreny que encara s'explora. La ciència ciutadana, malgrat les exitoses iniciatives com Projecte Rius i RiuNet, no ha arribat a integrar-se completament com a eina d’ús comú per a l’obtenció de dades útils per a la gestió i la recerca. AixÃ, aquesta tesi aborda aquesta situació amb una anà lisi profunda de les dades de ciència ciutadana (capÃtol 1), identificant tendències i suggerint ajustos metodològics per millorar-ne la qualitat i la seva integració en el context de la recerca cientÃfica i la gestió dels recursos aquà tics.
Un altre dels aspectes rellevants tractats és (capÃtol 2) la consideració de l'impacte pedagògic de projectes com RiuNet. A través d'un estudi sobre com canvia la concepció dels rius entre els participants, es demostra que aquest tipus d'iniciatives no només generen dades, sinó que també tenen un impacte transformador en la percepció de la ciutadania sobre els recursos aquà tics i la necessitat de gestionar-los de manera sostenible.
A més, la tesi presenta una innovadora metodologia de treball que implica la universitat, la ciutadania i l'administració, com s'observa en la iniciativa Llegim el Riu, dut a terme a la conca del Llobregat (capÃtol 3). Aquesta iniciativa ha conduït a un debat constructiu i a la implementació de mesures concretes per millorar els trams de riu, representant un cas exemplar de participació ciutadana en la gestió dels recursos hÃdrics i els ecosistemes fluvials.
En conclusió, aquesta tesi doctoral representa no només una aportació cientÃfica substancial amb la validació de dades de ciència ciutadana, sinó també una contribució destacada en la promoció de la participació ciutadana efectiva en la gestió dels rius i la divulgació de la ciència ambiental.[spa] Esta tesis doctoral surge de la huella dejada por el grupo de investigación FEHM, liderado por el Dr. Prat, con más de cuatro décadas de actividad dedicada a la investigación en ecologÃa acuática desde la Facultad de BiologÃa de la Universidad de Barcelona. Este grupo ha contribuido de manera significativa al campo cientÃfico, generando resultados que no solo han enriquecido la investigación académica, sino que también han tenido una destacada aplicabilidad práctica. Estos resultados han sido utilizados como herramientas y recursos por empresas y administraciones dedicadas a la gestión de los recursos hÃdricos y los ecosistemas acuáticos continentales en todo el mundo.
Un aspecto distintivo del grupo de investigación es su prioridad de mantener un vÃnculo directo con la ciudadanÃa, desde iniciativas de divulgación cientÃfica hasta programas de educación ambiental y participación ciudadana. Este contexto ha establecido las bases para esta tesis, que busca reforzar los lazos entre la investigación cientÃfica, la administración y la participación ciudadana, proponiendo nuevas estrategias para hacer estas relaciones más bidireccionales y efectivas.
En el campo de la gestión e investigación sobre agua dulce y ecosistemas acuáticos, la relación con la ciudadanÃa es un terreno que aún se explora. La ciencia ciudadana, a pesar de iniciativas exitosas como el Proyecto RÃos y RiuNet, no ha llegado a integrarse completamente como una herramienta de uso generalizado para la obtención de datos útiles para la gestión y la investigación. AsÃ, esta tesis aborda esta situación con un análisis profundo de los datos de ciencia ciudadana (capÃtulo 1), identificando tendencias y proponiendo ajustes metodológicos para mejorar la calidad y su integración en el contexto de la investigación cientÃfica y la gestión de los recursos acuáticos.
Otro de los aspectos relevantes tratados es (capÃtulo 2) la consideración del impacto pedagógico de proyectos como RiuNet. A través de un estudio sobre cómo cambia la concepción de los rÃos entre los participantes, se demuestra que este tipo de iniciativas no solo generan datos, sino que también tienen un impacto transformador en la percepción de la ciudadanÃa sobre los recursos acuáticos y la necesidad de gestionarlos de manera sostenible.
Además, la tesis presenta una innovadora metodologÃa de trabajo que implica a la universidad, la ciudadanÃa y la administración, como se observa en la iniciativa Llegim el Riu, llevada a cabo en la cuenca del Llobregat (capÃtulo 3). Esta iniciativa ha conducido a un debate constructivo y a la implementación de medidas concretas para mejorar los tramos de rÃo, representando un caso ejemplar de participación ciudadana en la gestión de los recursos hÃdricos y los ecosistemas fluviales.
En conclusión, esta tesis doctoral representa no solo una aportación cientÃfica sustancial con la validación de datos de ciencia ciudadana, sino también una contribución destacada en la promoción de la participación ciudadana efectiva en la gestión de los rÃos y la divulgación de la ciencia ambiental.[eng] This doctoral thesis emerges from the imprint left by the research group FEHM, led by Dr. Prat, with over four decades of dedicated activity in aquatic ecology research in the Faculty of Biology at the University of Barcelona. This group has significantly contributed to the scientific field, generating results that have not only enriched academic research but also with significant applied applications. These outcomes have been utilized as tools and resources by companies and administrations engaged in the management of water resources and continental aquatic ecosystems worldwide.
A distinctive aspect of the research group is its priority in maintaining a direct connection with the public, ranging from scientific outreach initiatives to programs in environmental education and citizen participation. This context lays the foundation for this thesis, which aims to strengthen the ties between scientific research, administration, and citizen participation, and to propose new strategies to make these relationships more bidirectional and effective.
In the realm of freshwater management and research pertaining to aquatic ecosystems, the public's role remains an area ripe for exploration. Despite commendable initiatives such as the RÃos Project and RiuNet, citizen science has yet to seamlessly integrate as a universally adopted tool for the acquisition of valuable data pertinent to management and research. Thus, this thesis meticulously addresses this scenario through an in-depth analysis of citizen science data (Chapter 1), identifying prevailing trends and suggesting methodological refinements to enhance the quality and seamless integration of such data within the spheres of scientific research and water resource management.
Another pivotal facet discussed is the pedagogical impact of initiatives like RiuNet (Chapter 2). Through a discerning examination of how participants' perceptions of rivers evolve, this study convincingly demonstrates that such initiatives yield data and exert a transformative influence on public perceptions concerning aquatic resources and the imperative to manage them sustainably.
Moreover, the thesis introduces an innovative working methodology that involves the university, the public, and administrative entities, as exemplified by the "Llegim el Riu" initiative in the Llobregat basin (Chapter 3). This initiative has yielded constructive dialogues and the implementation of tangible measures aimed at enhancing river sections, thereby serving as an exemplary case of citizen participation in the management of water resources and river ecosystems.
In summary, this doctoral thesis represents not only a substantive scientific contribution through the validation of citizen science data, but also a noteworthy endeavour in promoting effective citizen participation in river management and the dissemination of environmental science