6,079 research outputs found
âVill de ens ha kvar en med psykisk ohĂ€lsa...â : en kvalitativ studie om psykisk ohĂ€lsa pĂ„ arbetsplatsen
Abstrakt
Syftet med denna kvalitativa studie Àr att skapa förstÄelse för och kunskap om hur det Àr att drabbas av psykisk ohÀlsa i arbetslivet. I studien undersöks ocksÄ hur man kunde förebygga psykisk ohÀlsa pÄ arbetsplatsen.
Studien utfördes med semistrukturerade intervjuer som insamlingsmetod och analyserades genom en kvalitativ innehÄllsanalys. Informanterna i studien bestod av sex personer som alla var i arbetslivet nÀr de drabbades av psykisk ohÀlsa. Som teoretisk utgÄngspunkt anvÀndes Kaufmans, (1996) teori om skam.
I resultatet framkom att psykisk ohÀlsa ofta Àr förknippad med stress, skam och rÀdsla. PÄ arbetsplatsen Àr det viktigt att den som drabbas fÄr tillrÀckligt med stöd. Att man fÄr professionell hjÀlp frÄn hÀlsovÄrden har stor betydelse för tillfrisknandet. En slutsats Àr att arbetsplatserna borde vidta förebyggande ÄtgÀrder mot stress för att minska pÄ psykisk ohÀlsa. Mera information och kunskap om psykisk ohÀlsa pÄ arbetsplatsen förebygger stigmatisering och gör det lÀttare att söka hjÀlp.Abstract
The purpose of this qualitative study is to create understanding and knowledge about how it is to suffer from mental illness in the working life. The study also examines how to prevent mental illness in the workplace.
The study was performed with semi structured interviews as a collection method and analyzed by qualitative content analysis. The informants in the study consisted of six people who all were in the working life when they suffered from mental illness. As a theoretical framework Kaufman's (1996) theory of shame was used.
In the result it came out that mental illness often is associated with stress, shame and fear. At the workplace, it is important that the suffering person get enough support. Getting professional help from health care is important for the recovery. A conclusion is that workplaces should make preventive measures against stress, to reduce mental illness. More information and knowledge about mental illness in the workplace, prevents stigmatization and makes it easier to ask for help
âETT ENKELT LITET TRĂDâ Arbetsterapeuters upplevelser av The Tree Theme MethodÂź som behandlingsmetod vid stressrelaterad psykisk ohĂ€lsa.
Bakgrund En grundlÀggande princip inom arbetsterapi Àr behovet av balans i aktivitetslivet för en
god hÀlsa. Stress Àr en bidragande faktor till psykisk ohÀlsa i dagens samhÀlle. Det finns
en tydlig koppling mellan en obalans i vardagliga aktiviteter och ökad stress. En metod
som har visat sig anvÀndbar vid behandling av stressrelaterad ohÀlsa Àr kreativa
aktiviteter. En arbetsterapeutisk kreativ behandlingsmetod Àr The Tree Theme Method
(TTM) dÀr fokus ligger pÄ att patienten fÄr mÄla trÀd för att symbolisera aktivitetslivet.
Ett fÄtal studier har genomförts gÀllande TTM metoden, men ingen som tidigare
fokuserat pÄ arbetsterapeuters upplevelse av metodens effekter hos personer med
stressrelaterad ohÀlsa.
Syfte Syftet med studien var att undersöka arbetsterapeuters upplevelser av TTM som
behandlingsmetod för personer med stressrelaterad psykisk ohÀlsa.
Metod Studien Àr utförd enligt kvalitativ metod utifrÄn ett hermeneutiskt synsÀtt.
Urvalsgruppen utgjordes av legitimerade arbetsterapeuter som anvÀnder TTM metoden
i sitt dagliga arbete samt hade arbetat med personer som lider av stressymptom. Urvalet
utgjordes av fem arbetsterapeuter och studien genomfördes med semistrukturerade
individuella intervjuer via Skype eller telefon. Datan analyserades enligt metoden för
systematisk textkondensering.
Resultat Resultatet delades upp i huvudkategorierna Metodens anvÀndbarhet, Effekter under
behandling, PÄverkan i vardagen samt Det professionella förhÄllningssÀttet. TTM
metoden ansÄgs lÀmplig för att stödja personer med stressrelaterad psykisk ohÀlsa dÄ
den upplevdes ge arbetsterapeuten mycket information om personen. Bildskapandet
sÄgs kunna vara lugnande och öppna upp för kÀnslor samt leda till insikt i vad som Àr
orsakerna till stressen utifrÄn personens aktivitetsliv, roller och relationer genom livet.
Metoden ansÄgs Àven kunna resultera i starka kÀnslor hos personen som
arbetsterapeuten var tvungen att klara av att bemöta. I vissa fall upplevde
arbetsterapeuterna att kompetensen inte rÀckte till för att bemöta detta och i de fallen
efterfrÄgades stöd frÄn andra yrkesgrupper.
Slutsats Trots att TTM metoden upplevdes innebÀra en del negativa aspekter för personer med
stressrelaterad ohÀlsa, sÄsom ökad stress och prestationskrav i skapandet, sÄ framgick
det tydligt i resultatet att arbetsterapeuterna ansÄg att fördelarna övervÀgde nackdelarna.
TTM metoden kan sÀgas utgöra ett relevant arbetsterapeutiskt behandlingsalternativ vid
stressrelaterad psykisk ohÀlsa. För att bekrÀfta resultat krÀvs ytterligare studier
Lantbrukets ledare
Ledarskapet inom svenskt lantbruk kopplat till psykisk ohÀlsa Àr ett dÄligt utforskat omrÄde. Att som lantbrukare ha ansvar för ekonomi, anstÀllda, djurproduktion och familj kan vara betungande. Syftet med studien Àr alltsÄ att undersöka hur lantbrukare mÄr i sin ledarroll. Utöver det utreds ocksÄ deras instÀllning till att gÄ ledarskapsutbildningar samt att utvecklas i sin roll som ledare.
Det teoretiska ramverk som anvÀnts Àr contingency theory för att utreda vilka omvÀrldsfaktorer som bidrar till och pÄverkar lantbrukarnas ledarskap och mÄende. Utöver detta kommer behavioral theory att utreda hur lantbrukarna, genom sitt beteende, har formats till ledare. Till sist anvÀnds de tre ledarskapsstilarna för att identifiera vilken kategori av ledare vÄra respondenter faller under.
Empirin har samlats in genom semistrukturerade intervjuer dÀr tre lantbrukare har intervjuats per telefon. De slutsatser som kan dras Àr att man i det valda forskningsomrÄdet kan se ett stort behov av insatser som Àr kopplade till psykisk ohÀlsa inom ledarroller. Denna teori bygger pÄ kunskapsgapet och de fÄ studier som finns att tillgÄ, tillsammans med den empiri som denna studie har samlat in frÄn respondenterna. I intervjuerna framkommer Àven att lantbrukarna ser ett behov av ledarskapsutbildningar för lantbrukare och dÀrmed har en positiv instÀllning till dessa.Leadership in agriculture linked to mental illness is a relatively unexplored area. As a farmer, having responsibility for finances, employees, animal production and family can be burdensome. The aim of the study is therefore to examine how farmers feel in their leadership role. In addition, we want to investigate their attitude towards attending leadership training and developing in their role as a leader.
The theoretical framework used is contingency theory to investigate which environmental factors contribute to and influence the farmers' leadership and well-being. In addition to this, behavioral theory will investigate how the farmers, through their behavior, have been shaped into leaders. Finally, the three leadership styles are used to identify which category of leader our respondents fall under.
The empirical findings have been collected through semi structured interviews where three farmers have been interviewed by telephone. The conclusions that can be drawn through the empirical evidence are that we have chosen a research area where we see a great need for efforts linked to mental illness within leadership roles. This theory is built on the research gap and the few studies that can be found, but also through the answers received from the respondents of this study. The interviews also reveal that the farmers see a need for leadership training for farmers and thus have a positive attitude towards these
Lack of veterinarians or inadequate work situation? : a study of Swedish veterinariansâ work situation and mental well-being
Branchorganisationen för svensk djursjukvÄrd har under det senaste Äret larmat om en brist pÄ legitimerade veterinÀrer. Samtidigt visar studier att veterinÀrer pÄ mÄnga hÄll har en hög arbetsbelastning och upplever mycket stress i arbetet. Svenska veterinÀrer har Àven en hög sjukfrÄnvaro sÄvÀl generellt som för psykiatriska diagnoser. De nÀrmaste Ären vÀntas tvÄ stora utmaningar för veterinÀrkÄren vara att öka antalet utbildningsplatser pÄ djursjukskötar- och veterinÀrprogrammet samt psykisk ohÀlsa.
Denna studie syftar till att bidra med en ökad förstÄelse för hur kliniskt verksamma svenska veterinÀrer ser pÄ sin arbetssituation och pÄ sitt psykiska vÀlbefinnande. Förhoppningen Àr att detta skall leda till en ökad medvetenhet och kunskap kring yrkesgruppens arbetssituation. PÄ sÄ sÀtt kan arbetet pÄ sikt medverka till att förbÀttra veterinÀrers arbetsrelaterade psykiska hÀlsa.
För att studera detta utformades en webbenkÀt riktad till kliniskt verksamma veterinÀrer. EnkÀten innefattar frÄgor kring hur respondenten upplever sin arbetssituation samt sitt psykiska vÀlbefinnande. FrÄgeformulÀret bestÄr av 13 frÄgor varav tre med flera delfrÄgor. Under hösten 2020 mailades enkÀten ut till Svenska VeterinÀrförbundets medlemmar, lades upp pÄ DistriktsveterinÀrernas medarbetarwebb och spreds pÄ VeterinÀrmagazinets hemsida samt i Facebookgrupper vars medlemmar uteslutande bestÄr av veterinÀrer. WebbenkÀten var öppen i 19 dagar och besvarades fullstÀndigt av 503 personer.
Svarsresultatet visar bland annat att tre fjĂ€rdedelar av respondenterna arbetar övertid varje vecka (76 %), vilket tyder pĂ„ mycket hög arbetsbelastning inom gruppen. Bland veterinĂ€rer inom smĂ„djurspraktik och blandad praktik uppgav en hög andel (55â64 %) att de upplever att arbetssituationen pĂ„verkar deras psykiska hĂ€lsa negativt. FörvĂ„nande Ă€r att 70 % av samtliga respondenter samtidigt svarade att de trivs bra eller mycket bra med sitt arbete. En sjĂ€lvskattning av de svarandes psykiska vĂ€lbefinnande ger en medelpoĂ€ng som talar för att veterinĂ€rer som arbetar inom smĂ„djurspraktik har ett lĂ€gre genomsnittligt psykiskt vĂ€lbefinnande Ă€n den svenska befolkningen i stort. AnmĂ€rkningsvĂ€rt Ă€r att veterinĂ€rer inom smĂ„djurspraktik bĂ„de upplever att deras arbetssituation pĂ„verkar dem negativt i en högre utstrĂ€ckning, samt skattar sitt psykiska vĂ€lbefinnande lĂ€gre Ă€n andra veterinĂ€rer. Ăvriga yrkesgrupper uppger att arbetssituationen pĂ„verkar dem negativt i en lĂ€gre grad, samt skattar sitt psykiska vĂ€lbefinnande högre i en större utstrĂ€ckning.
Studiens resultat talar för att stöd frĂ„n kollegor samt kontakt med djurĂ€gare Ă€r omrĂ„den i arbetet som fungerar bra eller mycket bra för majoriteten av studiens deltagare. Undersökningen visar Ă€ven flera omrĂ„den med förbĂ€ttringspotential inom veterinĂ€rers arbetsmiljö. Exempel pĂ„ sĂ„dana Ă€r tillrĂ€cklig tid för varje patient, balanserad arbetsbelastning och tillrĂ€cklig lön för sin arbetsinsats. Detta kan vara bidragande faktorer till att veterinĂ€rer har en hög andel sjukskrivningar. Kanske Ă€r det ocksĂ„ omstĂ€ndigheter som medverkar till att en betydande andel av studiens deltagare skattar sitt psykiska vĂ€lbefinnande lĂ„gt. Ăven om resultatet frĂ„n denna undersökning ej kan förvĂ€ntas beskriva situationen för samtliga kliniskt verksamma veterinĂ€rer, visar det pĂ„ tydliga tendenser bland en betydande andel av dem. Resultatet indikerar att en bristande arbetssituation kan vara en bidragande orsak till den eventuella veterinĂ€rbristen.During the last year, The Swedish Federation of Green Employers have warned about a shortage of
licensed veterinarians. Concurrent studies show that many veterinarians have a heavy workload and
experience a high level of stress at work. In addition, Swedish veterinarians have an increased risk
of sick leave both in general and in psychiatric diagnoses. In the upcoming years, the veterinary
field will face two major challenges; mental illness as well as an increased number of students in
the veterinary nursing and veterinary program.
This study aims to contribute to an increased understanding of how clinically active Swedish veterinarians view their work situation and their mental health. The aspiration of this study is to shine a
light on the working conditions of the veterinary clinicians and hopefully contribute to improving
the mental health for veterinarians in the future.
The study was conducted as an online survey that was designed specifically for clinically active
veterinarians. The questionnaire includes questions about how the respondent experiences his or her
work situation and mental well-being. The online survey consists of 13 questions, three of those
have several sub-questions. During the autumn of 2020 the questionnaire was emailed to the Swedish Veterinary Association's members, posted on the District Veterinarians' employee website and
distributed on VeterinÀrmagazinet's website and in Facebook groups whose members consist exclusively of veterinarians. The questionnaire was open for 19 days and was answered completely by
503 participants.
The results show that three quarters of the respondents work overtime every week (76%), which
indicates a high workload within the group. Among veterinarians in small animal practice and mixed
practice 55-64% feel that their work situation has a negative effect on their mental health. Surprisingly enough 70% of all the respondents at the same time enjoy their work well or very well. A selfassessment of the respondents' mental well-being gives an average score that indicates that veterinarians in small animal practice have an average mental well-being that is low compared to the
Swedish population as a whole. It is notable that veterinarians in small animal practice both experience that their work situation has a negative effect on them to a greater extent, and value their
mental well-being lower than other veterinarians. Remaining groups state that the work situation
has a less negative effect on them, and value their mental well-being higher.
The results indicate that support from colleagues and contact with animal owners are areas in work
that works well according to a majority of the study participants. The survey also shows several
areas with potential for improvement within veterinarians' work environment. For example, enough
time for each patient, balanced workload and sufficient salary for your work effort. This may contribute to veterinariansâ high proportion of sick leave, and perhaps also to the fact that many of the
participants in this study consider their mental well-being low. Although the results from the study
cannot be considered to describe the situation for all Swedish clinical veterinarians, it shows clear
trends among a significant proportion of them. The results of this study indicashortage of veterinarians
A content analysis about youth experiences of choice of education
Bakgrunden till denna studie Àr att det behövs mer kunskap om hur olika kulturmönster
relateras till unga vuxnas livsvillkor och hÀlsa. Syftet med analysen Àr att ur ett genus- och
sociokulturellt perspektiv skapa förstÄelse och synliggöra effekterna av utbildningsval pÄ
unga vuxnas psykiska hÀlsa. Studien bygger pÄ fokusgruppsintervjuer med unga som befinner
sig i utbildningsnivÄ med gymnasiet och Àr i Äldrarna 17-29 Är. Intervjuerna Àr gjorda genom
öppna frÄgor och materialet Àr analyserat genom innehÄllsanalys. Som resultat frÄn analysen
framkom tre teman Att vÀlja, Normering och Stress. och deras respektive subkategorier,
möjlighet/tvÄng, inkluderande/exkluderande, genererande/förlamande. Uppsatsens
huvudsakliga slutsatser Àr att a) utbildningsvalet kan pÄverka unga vuxnas psykiska hÀlsa
genom att identitet och normer hos vissa elever upplevs avvikande för gymnasieskolans
struktur och kan i sin tur upplevas som ett utanförskap av eleven, b)genus- och kulturmönster
som eleven identifierar sig med kan pÄverka utbildningsvalet och elevens upplevelse av sitt
val, c)framtida folkhÀlsovetenskapliga studier bör uppmÀrksamma de elever som inte gÄr den
direkta vÀgen utan gör utbildningsval genom omvÀgar eller genom andra Àn de föregivna.FolkhÀlsovetenskapligt progra
âJag Ă€r ledsen men du fĂ„r tyvĂ€rr hjĂ€lpa dig sjĂ€lvâ : personer med Emotionellt instabil personlighetsstörning upplevelser av bemötande i vĂ„rden
Background: Mental illness is one of our major public health problem and has for a long time increased both internationally and in Sweden (Socialstyrelsen, 2015). A need for knowledge of how to treat these patients adequately is needed for all professional nurses, not just in psychiatry. According to a report from Socialstyrelsen (2010), the mentally ill receive inferior care than others and the need for increased knowledge about the treatment of these patients, their behaviors and care needs is great among professional nurses (Socialstyrelsen, 2015). A large proportion of the patients who seek help in emergency departments and somatic care after they have self-harmed or tried to take their own life are people suffering from emotionally unstable personality disorder (Lamph, 2011).
Aim: To highlight obstacle and success factors for a healthy caring relation between a nurse and a person with emotionally unstable personality disorder.
Method: A general literature review in which 10 articles were studied to see the connection of attitudes in health care towards people with emotionally unstable personality disorder.
Results: People with EIPS is facing negative attitudes when seeking care and they experience difficulties in caring relationship with the nurses. It is a complex situation where both the diagnosis itself and the nurses' lack of knowledge about the diagnosis and how the treatment of these patients should be, that together create this problem. However, there are factors that can help in developing a good health care relationship.
Conclusions: Based on the results we can see that if you treat people with emotionally unstable personality disorder with respect, as adults, give them time, listening to them and see them, a care relationship can occur that is both person-centered, equitable and caring.Bakgrund: Psykisk ohÀlsa Àr idag ett av vÄra största folkhÀlsoproblem och har under en lÄng period ökat bÄde internationellt och inom Sverige (Socialstyrelsen, 2015). Enligt en rapport frÄn Socialstyrelsen (2010) fÄr psykiskt sjuka sÀmre vÄrd Àn andra och behovet av ökad kunskap om bemötande av dessa patienter, deras beteenden och omvÄrdnadsbehov hos sjuksköterskor Àr stort (Socialstyrelsen, 2015). MÄnga vÄrdsökande inom bÄde akutsjukvÄrd och somatisk vÄrd som behöver vÄrd efter att de sjÀlvskadat eller försökt ta sitt liv, lider av Emotionellt instabil personlighetsstörning (EIPS) (Lamph, 2011).
Syfte: Belysa hinder och framgÄngsfaktorer för en lyckad vÄrdrelation mellan sjuksköterska och personer med Emotionellt Instabil Personlighetsstörning (EIPS).
Metod: En allmÀn litteraturstudie dÀr 10 artiklar studerades föratt se samband av bemötande och attityder inom vÄrden emot personer med Emotionellt instabil personlighetsstörning (EIPS).
Resultat: Personer med EIPS bemöts av negativa attityder nÀr de söker vÄrd och de upplever svÄrigheter i vÄrdrelationen med sjuksköterskor. Det Àr en komplex situation dÀr bÄde diagnosen i sig och sjuksköterskornas okunskap om diagnosen och hur bemötandet av dessa patienter bör vara som tillsammans skapar denna problematik. Dock finns det faktorer som kan frÀmja att en god vÄrdrelation kan utvecklas.
Diskussion: UtifrÄn resultatet kan vi se att om man behandlar mÀnniskor med EIPS med respekt, som vuxna, ge dem tid, lyssnar pÄ och ser dem kan en vÄrdrelation uppstÄ som bÄde Àr personcentrerad, jÀmlik och vÄrdande
Ensam Àr stark? Det sociala nÀtverkets samband med psykisk ohÀlsa bland österbottningar
Only abstract. Paper copies of masterâs theses are listed in the Helka database (http://www.helsinki.fi/helka). Electronic copies of masterâs theses are either available as open access or only on thesis terminals in the Helsinki University Library.Vain tiivistelmĂ€. Sidottujen gradujen saatavuuden voit tarkistaa Helka-tietokannasta (http://www.helsinki.fi/helka). Digitaaliset gradut voivat olla luettavissa avoimesti verkossa tai rajoitetusti kirjaston opinnĂ€ytekioskeilla.Endast sammandrag. Inbundna avhandlingar kan sökas i Helka-databasen (http://www.helsinki.fi/helka). Elektroniska kopior av avhandlingar finns antingen öppet pĂ„ nĂ€tet eller endast tillgĂ€ngliga i bibliotekets avhandlingsterminaler.Det övergripande syftet med denna avhandling Ă€r att fördjupa förstĂ„elsen för det sociala nĂ€tverkets samband med psykisk ohĂ€lsa i Ăsterbotten. Avhandlingen utgĂ„r frĂ„n respondenters svar i en enkĂ€tundersökning gĂ€llande psykisk hĂ€lsa gjord i Ăsterbotten Ă„r 2008. Avsikten med undersökningen Ă€r att pĂ„ ett lĂ€ttfattligt sĂ€tt lyfta fram det sociala stödet som sociala nĂ€tverk förmedlar och dess samband med uppsökt psykiatrisk hjĂ€lp. Som ett mĂ„tt pĂ„ socialt nĂ€tverk har antal nĂ€ra vĂ€nner anvĂ€nts. Tidigare forskning har visat att det Ă€r frĂ€mst kvaliteten pĂ„ det sociala nĂ€tverket som inverkar pĂ„ mental hĂ€lsa. Denna avhandling fokuserar pĂ„ psykisk ohĂ€lsa, dvs. psykiskt illamĂ„ende, som tidigare varit relativt ouppmĂ€rksammad inom dylik forskning. Forskning har Ă€ven visat att begreppet psykisk ohĂ€lsa frĂ€mst utgĂ„r frĂ„n sjĂ€lvrapporterade psykiska symptom. Det empiriska materialet i avhandlingen bestĂ„r av 5109 enkĂ€tsvar. Respondenterna har begrĂ€nsats till 18-65 Ă„r. Forskningsmetoden Ă€r bĂ„de kvantitativ och kvalitativ till sin natur. Sambanden mellan nĂ€ra vĂ€nner och uppsökt psykiatrisk hjĂ€lp analyseras med hjĂ€lp av effektmĂ„ttet Cramerâs V. Ăven samband mellan ensamhet och psykisk ohĂ€lsa analyseras. Psykisk ohĂ€lsa operationaliseras utgĂ„ende frĂ„n en skala, vars syfte Ă€r att mĂ€ta psykisk belastning. Studien visar att det sociala nĂ€tverket har ett samband med uppsökandet av hjĂ€lp för psykiska besvĂ€r samt att ensamhet har ett starkt samband med psykisk ohĂ€lsa. Brist pĂ„ vĂ€nner Ă€r vanligare hos de som sökt hjĂ€lp pga. psykiska svĂ„righeter jĂ€mfört med de som inte sökt hjĂ€lp. Den kvalitativa delen av studien fokuserar pĂ„ respondenternas egna tankar om andra mĂ€nniskors inverkan pĂ„ psykiskt vĂ€lbefinnande. MĂ„nga respondenter valde att hellre berĂ€tta om personliga erfarenheter av psykisk sjukdom istĂ€llet för att dela med sig av personliga upplevelser angĂ„ende vĂ€nners betydelse för psykiskt vĂ€lmĂ„ende
Epidemiological register studies on pain - etiology, treatment, and mental health
Pain is common in life and can be caused by trauma or underlying disease and is mostly temporary, but for some the pain can develop into a chronic pain condition. Pain leads to individual suffering as well as negative impact on the wider society. Especially since pain can start early in life and affect large parts of it. The aim of this thesis was to identify potential risk factors for chronic and widespread pain, and to study associated comorbidities and prescription drug use. This was done by using the extensive electronic health records and registers available in Sweden to perform four population-based cohort studies. Study I: We investigated the effect of rheumatoid arthritis, endometriosis, and inflammatory bowel disease, three diseases with recurrent pain as a common feature, on the risk of developing chronic pain. We showed that all three diseases were risk factors for widespread pain. Study II: We investigated the temporal relationship between pain and mental illness and found a bidirectional relationship where the two conditions increase the risk for each other. Study III: We investigated risk factors for prolonged opioid use after distal radius fracture. We found that previous opioid use, mental illness, and surgery acted as risk factors whereas occupational/physical therapy decreased the risk. Study IV: We studied trends in yearly prevalence of diagnoses for pain and mental health conditions and associated prescription drug use in adolescents and young adults. We found decreasing prevalence of pain diagnoses but a steep increase in mental health conditions and associated prescription drugs. Our results propose early identification and treatment for chronic diseases where recurrent pain is a common symptom to decrease the risk of chronic pain. Moreover, since pain and mental illness act as risk factors for each other monitoring both conditions among individuals affected by either could be beneficial to improve patient wellbeing. This is especially important since our studies also show that both pain and mental illness and associated prescription drugs are common in young people. Finally, screening for previous regular opioid use could be considered when initiating treatment for distal radius fracture
Patients' experience of coercive measures in psychiatric inpatient care : a literature study
Background: Psychiatric inpatient care and coercion measures are stigmatized areas which represent a special part of the healthcare, since itâs in conflict with the principle of the right to voluntary care and treatment. This creates complicated ethical dilemmas and challenges the integrity of the individual.
Purpose: To investigate the patients' experience of coercion measures in psychiatric inpatient care.
Method: The design of the study is a literature study. The literature were examined and analyzed and resulted in an overview of the research question.
Results: To be exposed to a coercion measure can have both positive and negative impact on health. The most important factors for the experience of the coercion measure are information, treatment, communication, participation and the relation to the staff.
Discussion: The patients do not in general seem to disapprove to the usage of the coercion measures and can understand that itŽs for their own best in certain situations, although the clinical practice can be improved. The patients want a better communication, participation and relation to the staff.Bakgrund: TvÄngsvÄrd och tvÄngsÄtgÀrder Àr ett stigmatiserat omrÄde som utgör en speciell del av hÀlso- och sjukvÄrden eftersom det gÄr emot principen om rÀtt till frivillig vÄrd och behandling. Denna typ av vÄrd skapar komplicerade etiska dilemman och kan ses som krÀnkande av individens integritet.
Syfte: Att undersöka patienters upplevelse av tvÄngsÄtgÀrder inom psykiatrisk slutenvÄrd.
Metod: Studiens design Àr en allmÀn litteraturstudie. Den utvalda litteraturen kvalitetsgranskades och analyserades vilket resulterade i en översikt av forskningsfrÄgan.
Resultat: Att bli utsatt för en tvÄngsÄtgÀrd kan ha bÄde positiva och negativa effekter pÄ mÄendet. De viktigaste faktorerna för hur tvÄngsÄtgÀrden upplevs Àr information, bemötande, kommunikation, delaktighet och relation till personalen.
Diskussion: Patienterna verkar i grunden inte vara emot att tvÄngsÄtgÀrder förekommer och kan förstÄ att det i vissa situationer Àr för deras eget bÀsta. TillÀmpandet i praktiken kan dock förbÀttras för att ge bÀsta effekt och önskat utfall. Patienterna efterfrÄgar mer kommunikation, en högre grad av delaktighet och en bÀttre relation med personalen
Room for restoration
I en allt mer stressad vĂ€rld minskar tid och rum för mental Ă„terhĂ€mtning, vilket skapar ett ohĂ€lsosamt samhĂ€lle. Stress och mental utmattning Ă€r tyvĂ€rr ett allvarligt problem dĂ„ pressen pĂ„ mĂ€nniskan fortsĂ€tter att öka. DĂ€rför Ă€r det betydande att förstĂ„ vikten av Ă„terhĂ€mtning, den behövs varje dag för att mĂ€nniskans ska kunna Ă„terhĂ€mta sig frĂ„n en lĂ„ng arbetsdag eller bara efter en timmas lĂ€sning. Brist pĂ„ Ă„terhĂ€mtning kan leda till psykisk ohĂ€lsa, dĂ€rför Ă€r det viktigt för samhĂ€llet att skapa en förstĂ„else för att planera och ge rum för Ă„terhĂ€mtning. MĂ„let och syftet med uppsatsen har varit att samla kunskap genom litteraturstudier och analyser för att fĂ„ kunskap om hur man kan gestalta med Ă„terhĂ€mtning i Ă„tanke. Det har varit tydligt under litteraturstudien att naturnĂ€ra miljöer kan förebygga stress och gynna Ă„terhĂ€mtningsförmĂ„gan hos mĂ€nniskan. Jag har dĂ€rför velat skapa ett underlag med kunskap för att lĂ€ttare förstĂ„ och hantera restorativa miljöer, som landskapsarkitekt ville jag fĂ„ en förstĂ„else och argument för vikten av nĂ€rhet till naturen och hur man kan gestalta rum för andrum. Arbetet har handlat om vad restorativa miljöer Ă€r â var tid och rum för Ă„terhĂ€mtning finns, hur miljöns egenskaper och kvaliteter kan vara utformade och hur gestaltning av en restorativ miljö kan se ut. Jag har Ă€ven velat öppna upp för diskussionen kring samarbetet mellan de olika arkitekturdisciplinerna och hur viktigt det Ă€r med naturmiljöer. Genom att försöka fĂ„ ett större samspel mellan inomhus- och utomhusmiljöer kan vi skapa möjlighet till en mer pĂ„taglig nĂ€rhet till naturmiljöer, vilket kan ge mĂ€nniskans en effektivare Ă„terhĂ€mtningsförmĂ„ga.In an increasingly stressed world, time and space for mental recovery are reduced, creating an unhealthy society. Unfortunately, stress and mental fatigue are a serious problem as the pressure on human beings continues to increase. The human being is overloaded and yet the time and space for recovery in her everyday life is reduced. Therefore, it is crucial to understand the importance of recovery. Recovery is needed every day for the human being to be able to recover from a long work day or just after an hour's reading. Lack of recovery can lead to mental fatigue, so it is important for society to create an understanding of planning and providing room for recovery. The aim and purpose of this thesis has been to gather knowledge through literature studies and analyses in order to gain knowledge on how to plan environments with recovery in mind. It has been clear how natural environments can prevent stress and promote human recovery. I have wanted to create a foundation with knowledge to more easily manage environments with recovery, to understand how I as a landscape architect can design room for recovery and also to provide a strong argument for the importance of proximity to nature and good architecture. A study has been done on the bases of what restorative environments are - where time and space for recovery exist, how the properties and qualities of the environment are designed and what the design of a restorative environment can look like. I also wanted to open up the discussion about the collaboration between the different architectural disciplines and how important it is with nature. By trying to have a greater interaction between the inside and the outside, we can create the opportunity for a more tangible closeness to natural environments, which can give man a more effective recovery ability
- âŠ